prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — SIS hemställer isin skrivelse till regeringen om ett statsbidrag för miljö- Prop.1991/92:100 märkningsverksamheten under budgetåret1992/93 på . Utvecklingenav kriterier för miljömärkning har varit mer resurskrävande än väntat. Det arbete som har lagts nerhar resulterat iett flertal fastställda kriterier. Det är angeläget att märkningen med "svanen"etableras på marknaden. Ytterligare resurser för kriterieutveckling och marknadsföring måste därföranslås. En tidig, kraftfull nordisk utveckling avkriterier ger förutsättningar att påverka EG:s arbete. Jag föreslår därför att SIS under budgetåret1992/93 får ett engångsbidrag på . för miljömärkning avprodukter. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till miljömärkning av produkter för /93 anvisar ett reservationsanslag på . E. Ungdomsfrågor Prop.1991/92:100 14, El. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag ' H 1. har till uppgift att främjafritids- och kulturell verksamhetbland barn och ungdomar samt redovisa utvecklingen när det gäller ungdomarsvillkor i samhället. Rådet handlägger frågor om stöd till ungdomsorganisationeroch skall verka för en samordning av statliga insatser för ungdomar. Rådetskall också bedriva utrednings- och informationsverksamhet som rör ungdomars villkor och föreningslivets utvecklingsamt följa resultaten av forskning, utvecklingsarbete och försöksverksamhet somrör ungdomar. Ungdomsrådetsuppgifter och organisation m.m. framgår av förordningen (1988:1136) medinstruktion för . Statens ungdomsråds verksamhet skall inriktas på att främja fritids- ochkulturverksamhet, redovisa ungdomarslevnadsvillkor och utifrån detta föreslå åtgärder inom ungdomspolitiken, inom sitt ansvarsområdesamarbeta med kommunerna, hålla goda kontakter medbarn- och ungdomsorganisationer samt nya ungdomsrörelser, bidra till att samordna destatliga insatserna på ungdomsområdet, följa upp och utvärdera statliga insatser för ungdomar. Statensungdomsråds utökade kommunkontakter kräver enligt ungdomsrådet attorganisationen förstärks med ytterligare en tjänst. Förutom insatser riktade till kommunerna skall en sådan tjänst inriktas på att åstadkomma bättrekunskapsuppbyggnad inom det kommunala området samt fördjupade kontakter medkommunförbundet. Förutom resurser till en ny tjänst begärs medel för omvandling av projektanställningartill fasta tjänster på utredningssidan. Inom ungdomsrådet finns en uttalad ambition attbli mer utåtriktad. Ett medel för detta är tidningen . Statens ungdomsrådbegär resurser för att i ökadutsträckning kunna köpa in freelancematerial och andra tidningskonsulttjänster. kräver den nya myndighetsrollen utveckling av arbetsmetoderoch utbildning av befintlig personal. Prop.1991/92:100 Bil. Beräknad ändring 1992/93 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (+ 62000) Statensungdomsråd har en kostnadseffektiv organisation och åstadkommer mycket med begränsade resurser. Kontakterna medde bidragsberättigade ungdomsorganisationerna sköts i huvudsak bra.Ungdomsrådets utredningsarbete är avhög klass. Kontakterna med kommunerna har intensifierats och utvecklats. har fåtten tydligare myndighetsroll samt ettstörre samordningsansvar för statliga insatser för ungdomar. Visst behov av personalutbildning för att stärkakompetensen, främst vad avser de myndighetsutövande uppgifterna,föreligger. har under senare tidutvecklat en ny informationsstrategi för att bättre nå ut med bl.a. sinapublikationer och utredningar. Rådet har därmed i ökad utsträckning kunnatbidra till att sprida kunskap omungdomars situation i samhället. Uppföljning och utvärdering av statliga insatserpå ungdomsområdet har blivit en allt viktigare del av ungdomsrådetsarbete. Vad avser de egna insatserna har ungdomsrådet fåtti uppgift att ta fram förslag tillresultatmått, vilka skall presenteras i ungdomsrådets anslagsframställninghösten 1992. Avsikten är att ungdomsrådet på så sätt ska få bättremetoder för nödvändiga prioriteringar av den egna verksamheten. skall under /93vidta de åtgärder avseende bidragen till barn- och ungdomsorganisationerna som närmare redovisas under anslaget E 2.1 samband med dettaskall ungdomsrådet också prövahuruvida varje enskild uppfyller målen för det statligastödet. ärföremål för en översyn inom ramen för en utredning (C 1991:06) om statensinsatser inom barn- och ungdomsområdet. Detta arbete skall vara slutfört föreutgången av . Mot bakgrund av denna översyn bör inga störreförändringar av verksamhetens inriktning eller omfattning nu ske. Behovet av personalutbildning får däremot ansesvara av sådan karaktär att denbörgenomföras oaktat resultatet av översynen. Jag har i beräkningen avanslaget tagit hänsyn till detta. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår ' ' att till för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhetm.m.' 1990/91Utfall 95 351000 Reservation O 1991/92Anslag 98 373000 1992/93Förslag 102008000 ' H 2. Bidrag till central och lokalungdomsverksamhet m.m. Från anslaget utbetalas bidrag tillcentral och lokal ungdomsverksamhet enligtförordningen (1991: 370) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Statensungdomsråd svarar för fördelningen av statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationerna. har avregeringen fått i uppdrag attutveckla metoder för bedömning av i vilken utsträckning bidragen leder tillatt de fastställda målen för stödet uppfylls. I sin anslagsframställning presenterarungdomsrådet en översikt över pågåendeutvecklingsarbete och förslag till resultatniått. En slutlig redovisning avrelevanta resultatmått skall presenteras . föreslår en höjning avanslaget, inkl. kompensation för skattereformen, med . Barn-och ungdomsorganisationerna fyller en viktig funktion i vårt samhälle. Syftetmed det statliga stödet är att främja en demokratisk fostran genom barns ochungdomars engagemang i föreningslivet samt att medverka till en meningsfullfritid för barn och ungdomar. Stödet bör därför stimulera till att öka den lokala aktiviteten och få fler deltagare iverksamheten. Målen för statens bidrag till ungdomsorganisationerna äratt främja en demokratiskfostran bland barn och ungdomar, främja jämställdhet och jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper, medverka till en meningsfullfritid för barn och ungdomar, uppmuntra fler barn ochungdomar att delta i föreningsliv. trädde ett nytt bidragssystem ikraft (SFS 1991:370). Detta utgjorde ett första steg mot ett mer målrelateratbidragssystem. Huvudsyftet med detnya systemet är att uppmuntra ökat deltagande och ökade aktiviteter. Det är viktigt att fortlöpande följa att målenför det statliga stödet uppnås. bör därför prövai vilken utsträckning de statsbidrags berättigade organisationer som får bidrag tillgodoser målen för det statliga stödet. En sådan prövningskall därefter ske fortlöpande. 4 1991/92. Statensungdomsråd bör också kartlägga och ge förslag till de åtgärder Prop.1991/92:100 som, vid sidan av kontanta bidrag, kan underlätta föreningarnasverksam- Bil. 14 het och utveckling. Somjag tidigare konstaterat är syftet med stödet tillbarn- och ungdomsorganisationerna nära förknippat med fostran av ungdomar fören framtida roll i ett demokratisktsamhälle. Inom föreningslivet ges unga människor en unik möjlighet att själva besluta och ta ansvarför sin organisation och dess verksamhet. Det är därför angeläget attstryka under betydelsen av föreningar ochorganisationer som drivs av ungdomarna själva. Vissa ungdomsgrupper, t. ex. ungdomar med gravahandikapp, kan dock ha svårt attforma självständiga ungdomsorganisationer. I dessa fall kan integrationen av ungdomsverksamhet i en vuxenorganisationvara att föredra. Detta bör inte utesluta möjligheten att få statligt bidragför ungdomsverksamheten. Det är dockäven i dessa falli viktigt, att ungdomarna i så stor utsträckning som möjljgt själva får-inflytarideöver sin verksamhet. I och med /91 omvandlades stödet tillbarn- och ungdomsorganisationerna. Därmed ersattes två förslagsanslagav ett reservationsanslag. Frågan omslutreglering av de gamla anslagen har tidigare inte lösts. Ett visst stöd för verksamheten under ett budgetår harfinansierats med anslag avsett förverksamhet under nästkommande budgetår. En budgetteknisk slutreglering av förslagsanslagen bör nu ske. För dettaändamål beräknarjag enengångsanvisning på . Härutöver anvisas ytterligare 2 218 000 kr.engångsvis. Jag föreslår att dessamedel får disponeras av regeringen för aktiviteter inom ungdomsområdet. Den reservation som vid utgången av budgetåret1991/92 finns kvar på anslaget bör föras över till kommande budgetår. Under anslaget F 4. Bidrag till folkrörelserna föreslås ett särskilt anslag på . som kompensation för ökadekostnader i samband med skattereformen.Anslaget skall gå till organisationer som bedriver barn- och ungdomsverksamhet. Av dessa kommer en stor andelatt avsättas för direkt stöd till barn- och ungdomsorganisationerna. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag lill central och lokal ungdomsverksamhet m.m. för /93 anvisa ett reservationsanslagpå . Stöd till internationellt ungdomssamarbete' Prop. 14 1990/91 Utgift 2298000 1991/92Anslag 4050000 1992/93Förslag 7 212000 'H 3. Stöd tillinternationellt ungdomssamarbete. Från anslaget utbetalas stöd till förSveriges ungdomsorganisationer(LSU) och ungdomsutbyte. för ungdomsorganisationer (LSU) Landsrådetför ungdomsorganisationer samlar ett sjuttiotal organisationer som medlemmar och observatörer.Landsrådets verksamhet rör främst ungdomssamarbete inom , och medtredje världen. Den snabba integrationsprocessen och Sverigesansökan om medlemskap i harmedfört att de svenska ungdomsorganisationerna ställt allt högre krav påLSU att följa integrationsarbetet. Omvälvningen i Öst- och har ocksåinneburit nya arbetsuppgifter. Bl.a. har LSU fått i uppgift att underlätta att fler kontakter knyts mellanolika ungdomsorganisationer. LSU har begärt . för budgetåret1992/93 vilket innebär en ökning med . Ungdomsorganisationernasinternationella verksamhet är av stor betydelse.Speciellt viktiga är möjligheterna för svenska ungdomar att knyta kontakter medde nya ungdomsorganisationer som bildats i Öst- och Cen-traleuorpa. Vidare är det väsentligt att LSUgenom de svenska ungdomsorganisationerna kan stimulera till en EG-debattbland ungdomar. Jag föreslår att medel tillLSU anvisas med ett belopp på I . Stiftelsenför internationellt ungdomsutbyte bildades av staten, LSU och (). Stiftelsenskall främja internationelltungdomsutbyte samt svara förutvecklingen av det svenska ungdomskortet. är det meningen att försäljningenav ungdomskort skall ge ett överskott att användas till direkt stöd förungdomsutbyte. Ett nationellt informationssystem kringungdomsutbyte är under upprättande.Bakgrunden är ett ökat behov av samlad information på detta område. Enskilda ungdomar eller grupper av ungdomarskall därmed lättare kunna få råd och hjälp med kontakter. Infören resa skall man enkelt kunna ta fram information om aktuellt land,organisation eller verksamhet. Stiftelsen har begärt . Detta innebär en ökning med I . Medelsökningen avser aktiviteter kring det 51 svenska ungdomskortet och ensatsning på utbyte med Öst- och Centraleu- Prop. 1991 /92:100 ropa. En satsning på ungdomskortet harfrån statens sida gjorts . Därförföreslår jag inte några ytterligare medel. Däremot bör stiftelsen få medel dels för fortsatt arbete med att bygga uppinformationssystemet, dels för vissalöpande kostnader. Det är enligt min mening av betydelse att den svenska databasen kan kopplas samman medmotsvarande databaser i andra länder. Jag föreslåratt medel till ungdomsutbyte anvisas med ettbelopp på . ProgrammetYouth for Europé går ut på att stimulera kontakter och resande för ungdomar vidsidan av skol- och universitetsutbytet. Syftet är att stimulera till ökat ungdomsutbyte och att ge ungdomaren europeisk identitet. Detta nås genom att ungdomar får förstahandsinformationom den ekonomiska, sociala ochkulturella situationen i ett annat land. grundläggs goda möjligheter till samarbete mellanungdomsgrupper i olika länder. Programmet riktar sig till ungdomar mellan 15 och25 år. De projekt som kan få stödskall vara i minst . Minst ett annat land än hemlandet skall delta. Det slås fast att ungdomarna självaskall vara aktiva i såväl planeringsom genomförande. Företräde ges tillungdomar som av sociala, ekonomiskaeller geografiska skäl har små möjligheter att delta i andra ungdomsutbytesprogram. EG:s ungdomsministrarbeslöt ijuni 1991 att programmet skall fortsätta i en andra utvidgad fas. Sverigefår genom ett möjlighet att bli medlem i Youth for Europé fr.o.m. . Det är glädjande attkunna erbjuda ungdomar i Sverigemöjlighet att delta i utbytet. Även andra delar av ungdomssamarbetetkommer att påverkas av EG:s tagna initiativ, bl.a. en handlingsplan för ungdomsfrågorna. Dessa frågoravser jag att återkomma till i annat sammanhang. För medlemsavgift och handläggning av programmetsamt för nationella informationsinsatserkrävs särskilda medel. Jag har för detta beräknat ett medelsbehov om . Eftersom Youth for Europé är ett decentraliseratprogram, skall medlemsländernaanvisa ett nationellt organ för verksamheten. Enligt min mening ungdomsutbyte få den uppgiften. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår ' ' att till Stödtill internationellt ungdomssamarbete för /93 anvisa ett reservationsanslag på 7 212 000kr. F.Folkrörelsefrågor, kooperativa frågor, m.m. 1990/91 Utgift 2 710000 1991/92Anslag 2074000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 2129000 ' H 5. är central förvaltningsmyndighetför frågor om tillämpning avlotterilagen (1982:1011, ändrad senast 1988:839) och lotteriförordningen(1982:1012, ändrad senast 1989:274). Nämnden har bl.a. till uppgift att som sista instans pröva överklagandenav beslut i lotteriärenden avkommuner och länsstyrelser, pröva ärenden om tillstånd till riksomfattande lotterier samt meddela föreskrifter ochrekommendationer för tillämpningen av lagstiftningen. Vidare skall nämnden i övrigt verka för enändamålsenlig tillsyn och kontroll över efterlevnaden av lotteribestämmelserna,bl.a. m.m. framgår av förordningen (1988:1135) med instruktion förlotterinämnden. 1991/92:100 Bil. m.den Ijuli 1991 tagit över kontrollen av roulett-och kortspelsverksamhetenfrån länsstyrelserna. föreslår att den fortsätter den /91 påbörjade översynen och skärpningenav kontrollen av roulett- och kortspelsverksamheten. För detta ändamål utbildar nämnden kontrollanter. Omläggningenav kontrollverksamheten beräknas vara helt genomförd den 1 januari1994. Den treårsram ochallmänna inriktning av lotterinämndens verksamhet som gäller förbudgetåren 1991/92-1993/94 ligger fast. Dentreårsram och allmänna inriktning av nämndens verksamhet för budgetåren 1991/92 1993/94 som presenterades ibudgetpropositionen 1991 (bil. 15 s.Ill ff) ligger till grund för anslagsberäkningarna för /93. Jag föreslår att anvisas ett ramanslag på . Detta motsvarar den iföregående års budgetproposition lagdaplanen för andra året i den treåriga budgetramen efter prisomräkning. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillLotterinämnden för /93 anvisa ett ramanslag på 2 129000kr. F 2.Stöd till kooperativ utveckling' 1990/91Utgift 5000000 1991/92Anslag 5000000 1992/93Förslag 5 200000 ' H 6. Stöd till kooperativ utveckling. Frånanslaget betalas kostnader för stöd till kooperativ utveckling. Kooperativa rådet beslutar enligt regeringensföreskrifter om stöd från anslaget. har ett nätverk av kooperativautvecklingscentrum byggts upp runtom i landet. Dessa sprider information om kooperativa idéer och verksamhetsformer samt ger stöd och råd tilldem som vill starta kooperativ. Utvecklingscentrumenfår ekonomiskt stöd från kooperativa rådet. Stödet är avsett för kooperativ utveckling, främst genområdgivning och information införstarten av nya kooperativa företag. Utvecklingscentrumen fyller i det häravseendet för den kooperativa företagsformen samma funktion som utvecklingsfondernagör för andra företagsformer. Fr. o. m. /92 finns detindividuella avtal mellan staten och flertaletkooperativa utvecklingscentrum. I avtalen åtar de sig att svara för kostnadsfri information och rådgivning. Avsiktenär att rådgivningen om denkooperativa företagsformen skall motsvara den kostnadsfria rådgivning som utvecklingsfonderna ger om andraföretagsformer. Det är inte längre uteslutande frågan om föräldrakooperativbarnomsorg utan en rad olika affärsidéer som prövas. Det blir allt vanligareatt tidigare offentligt anställdabildar kooperativa företag som på kommunens eller uppdrag driververksamheten som s. k. personalkooperativ. Reglerna förstatsbidrag till barnomsorgen har ändrats med giltighet fr.o.m.den Ijanuari 1991 och bidrag kan numera lämnas även till daghem och fritidshem som ägs och drivs avpersonal i form av ekonomiska föreningar eller handelsbolag. Det kan förutses att utvecklingen i kommeratt få stor betydelse för kooperationen i . harunder lagt fram ett förslag till stadga om Europeiska kooperativa företag.Förslaget kan, om det antas avministerrådet, komma att påverka den svenska lagstiftningen omekonomiska föreningar. De flesta nybildade kooperativen är typiskasmåföretag som drivs i form avekonomiska föreningar med ett litet antal 'medlemmar/ägare. Som sådana spelar de en viktig roll i den regionala utvecklingenoch kan förväntas spela en än större roll . Föredragandensöverväganden Prop.1991/92:100 Jag delar de uppfattningar somriksdagen har gett uttryck för om ' värdet och betydelsen av att den kooperativa företagsformen fårfortsätta att utvecklas på sammavillkor som andra företagstyper. Den inställningen sammanfaller för övrigt med EG:s. En sådanutveckling fordrar ett stöd från statenssida. Den information och rådgivning till allmänheten om den kooperativa företagsformen som är nödvändigtillgodoses av de lokala kooperativa utvecklingscentrumen. Tillsammans med chefen för justitiedepartementetkommer jag att överväga ändringar i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningarsom bl.a. innebär att kravet på minsta antalet fysiska personer som kan bildaen ekonomisk förening sänks från femtill tre personer. I samråd med chefen för kommer jag att föreslå regeringen att medge attvissa medel ur anslagen för regionalpolitik får användas för stöd tillkooperativ utveckling. Jag beräknar anslagsbehovet för stöd tillkooperativ utveckling under /93 till 5,2 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd till kooperativ utveckling förbudgetåret! 992/93 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m.' 1990/91Utgift 54236000 1991/92Anslag 75000000 1992/93Förslag 105000000 ' Medel för ändamålet har t.o.m. /92redovisats i bilagatill budgetpropositionen. Från anslaget betalas dels bidrag tillallmänna samlingslokaler och eftergifter av statslån för allmännasamlingslokaler enligt förordningen (1989:288)om stöd till allmännasamlingslokaler och motsvarande äldre bestämmelser, dels bidrag tillriksorganisationerna för samlingslokaler. Frånanslaget betalas även bidrag enligt förordningen (1987:317) om bidrag tillhandikappanpassning av folkparksteatrar. Bidrag till allmänna samlingslokaler kan lämnas tillaktiebolag, före ningar eller stiftelser som är fristående i förhållande till kommunenoch kommunala företag. Bidrag lämnas för ny- ochombyggnad av samlingslo kaler samt för köp avsamlingslokaler. Vid nybyggnad lämnas bidrag av den godkända kostnadenför ytor upp till I 000 m. För ytor mellan I 000 och 2 000 m lämnasbidrag . Ett villkor för det statliga stödet är därvid att kommunen också lämnar bidrag. Det kommu nala bidraget skall vara lägst av kostnader för ytor upp till 2 000 m". För köp samt för ombyggnadoch andra upprustningsåtgärder lämnas bidrag efter samma grunderoch med samma bidragsandelar som för 56 1991/92:100inräknas i det reguljära bidragsunderlaget på samma sätt som andra bygg- Bil. Bidrag för handikappanpassningsåtgärder som genomförs utansamband med andra bidragsberättigade åtgärder lämnas med högst . Bidrag förhandikappanpassning av folkparksteatrar lämnas för teatrar som har uppförts eller byggts om med stöd avbygglov som beviljats före den Ijuli1977. Bidrag lämnas till skäliga kostnader för åtgärderna, normalt dock högstmed . Stödet till allmänna samlingslokaler handläggsinom av en samlingslokaldelegation. För varje budgetår fastställer en ramför beslut om bidrag för ny-ochombyggnad av allmänna samlingslokaler eller för köp av sådan lokal samt en ram för beslut om bidrag förhandikappanpassning av folkparksteatrar.Ramen för beslut om bidrag för allmänna samlingslokaler under /92 uppgår till 52 milj.kr. Ramen förbeslut om bidrag för handikappanpassning av folkparksteatrar under budgetåret1991 /92 uppgår till 1,25 milj.kr. Samlingslokaldelegationenhade den inneliggande 178 ansökningar om bidrag till köp,nybyggnad och ombyggnad av allmänna sarnlings-lokaler till en total kostnad av 975 milj.kr. Dessutom hadedelegationen vid förhandsgranskning godtagit projekt till en total kostnad avca 117 milj.kr. Under /91 har nya beslut om bidragmeddelats för 25 samlingslokaler.Mot ramarna har avräknats bidrag i nya ärenden med totalt 45,6 milj.kr. Resterande ramutrymme hardisponerats för utökningar i samband med slutliga beslut. föreslår att ramen för beslut om bidragför ny- och ombyggnad m.m. avsamlingslokaler under /93 utökas till 62 milj.kr. Verket föreslår vidare att bidrag tillriksorganisationerna lämnas med 3,75milj.kr. under /93. Av detta belopp bör . avse sådant utrednings- och projekteringsarbete sombedrivs gemensamt av riksorganisationerna. För bidrag till handikappanpassning av folkparksteatrar föreslås för budgetåret1992/93 en ram om 1,5 milj.kr. I fråga om bidrag till handikappanpassning av allmänna samlingslokaler föreslår verket att maximibeloppet för sådantbidrag höjs med . den och indexregleras . har beräknat behovet av medel förutbetalning av bidrag under budgetåret1992/93 till 105 milj.kr. Detinnebär en ökning med 30 milj.kr. jämförtmed innevarande budgetår. Ökningen föranleds av mervärdesskattehöjningen på byggnader, anläggningar ochkonsulttjänster samt av en anhopning av utbetalningar. Föredragandens överväganden Prop.1991/92:100 Vadgäller maximibeloppet förbidrag för handikappanpassningav samlings-lokaler har bl.a. föreslagit en höjningmed . den 1 juli 1992.Bakgrunden till förslaget är deökade byggkostnaderna . Jag anser att det är viktigt attinsatser för att förbättra tillgängligheten till allmänna samlingslokaler ges ekonomiskt oförändrade möjligheter. Jag är däremot inte beredd att biträda verkets förslagtill årlig indexuppräkning av maximibeloppet. Skälet är främst att mangenerellt bör undvika stödsystem som ger automatiska utgiftsökningar förstaten. Vad beträffar ramen för beslut om bidrag tillallmänna samlingslokaler har boverketföreslagit en ökning från 52 milj.kr. till 62 milj.kr. Jag kan inte biträda verkets förslagi detta avseende. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget förordar jag att ramen för budgetåret1992/93 upptas till 46 milj.kr. Med hänsyn till de begränsademedel som står till förfogande för ändamålet och de konsekvenser detta har för bidragsansökningarna anser jag attdet finns skäl att göra en översyn av stödet. Jag avser att i annat sammanhang återkommamed förslag till stödets framtida utformning. har föreslagit att ramen för beslut ombidrag för handikappanpassning av folkparksteatrar för /93 ökasmed . till I 500 000 kr.Jag förordar att ramen fastställs i enlighet med verkets förslag. Bidrag för handikappanpassning av allmännasamlingslokaler bör liksom tidigare få lämnas utan rambegränsning. Med hänsyn till den tid som normalt förflyter mellan beslut om och utbetalning av bidrag beräknarjag medelsbehovet förnästa budgetår till 105 milj.kr. Jag har därvid beräknat medel även för bidragtill riksorganisationerna församlingslokaler med sammanlagt .