prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 'redivisat under trettonde huvudtiteln, anslaget C 15. Folk- ochbostadsräkningar (prop. 1990/91:100, bil. 15) Inkl. itilläggsbudget 1, FiU7, rskr. Under anslaget redovisas utgifter för statistiskacentralbyråns folk- och bostadsräkningar. Under år 1990genomfördes en folk- och bostadsräkning (FoB 90) i . Bestämmelserna härom finns dels ien lag (1989:329), dels i en förordning (1989:330). Räkningen genomförs av SCB genom en kombina- 78 tion av registeruppgifter ochblankettuppgifter. Kommunerna har dehagit Prop. 1991/92; 100 i arbetet med registrering av blanketterna. Den totalakostnaden prisnivå för FoB90 är 180milj.kr. fördelat på budgetåren1989/90-1992/93 (prop. 1988/89:91). Av denna kostnad ansvarar statistiskacentralbyrån för 104 milj. kr. För budgetåret1992/93 har jag beräknat I . 1 detta belopp ingår I milj.kr. frånutbildningsdepartementet för utbildningsvariabeln i FoB 90. /93 är som anslag för FoB 90 förs upppå statsbudgeten. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillFolk- och bostadsräkningar för /93 anvisa ettreservationsanslag på I . F. Statliga arbetsgivarfrågorFl. 1991/92:100 Bil.8 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 1992/93 Förslag 54 111 000 57 136000 'redovisat under trettonde huvudtiteln, anslaget B 5. 1990/91:100, bil. Inkomster vidstatens arbetsgivarverk budgeteras att uppgå till . Inkomsterna består av ersättningar för medverkan iförhandlingsarbete för de affärsdrivande verken och för vissa ickestatliga institutioner. De totala utgifterna uppgårsåledes till . är enligt sin instruktion (1989:517,ändrad senast 1991:1390) central förvaltningsmyndighet för delsförhandlingar i och samordning av frågorsom rör reglering mellan offentliga arbetsgivare och deras arbetstagare, när det gäller anställnings- och arbetsvillkorsom fastställs under medverkan avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, dels arbetsgivarpolitiken och arbetsmarknadsfrågor inom statsförvaltningen. skall ocksåinom sitt verksamhetsområde följa upp och utvärdera effekterna avkollektivavtal som verket har slutit. 1 den förenklade anslagsframställningen hänvisararbetsgivarverket till den tidigareinlämnade treårsplanen för perioden /921993/94 och föreslåratt ett ettårigt ramanslag anvisas för budgetåret1992/93 inkomsikravetsänks i förhållande till bortfallet av intäkter från de affärsverk som enligt beslut av skall ombildas till aktiebolag frigjordarationaliseringsresurser får disponeras för intern kompetensutveckling Dethar inte funnits skäl till attförändra den redan fastlagda inriktningen för treårsperioden1991/92-1993/94. Ramanslag 1992/. Ibudgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil. 15, AUI8 rskr. anmälde dåvarande chefen förcivildepartementet att verksamheten vid arbetsgivarverket var föremål för enöversyn i utredningen (C 1990:04) om stöd till förnyelsearbetet i statsförvaltningen. Någonbudgetram föreslogs därför inte för den kommande treårsperioden men däremotföreslogs att verksamhetens långsiktiga målsättning och inriktning kunde läggasfast och att arbetsgivarverket skulle anvisas ett ramanslag /92. beslöt i enlighet med förslaget. redovisade resultat /91 har inte givit mig anledning att föreslå någon förändring avden redan fastställda inriktningen. Jag har tidigare redovisat att jag anser attutredningen om stabsmyndigheternasverksamhet inte ger tillräckligt underiag för beslut om den statliga arbetsgivarorganisationensframtida omfattning, organisation, finansiering och styming. I avvaktan på attett nytt beslutsunderiag tas fram föreslår jag att arbetsgivarverket anvisasett ramanslag för /93. 1991/92:100 Bil.8 Ramanslaget /93 har beräknats på följande sätt. affarsdrivande verken Ersättning frän vissa 1991/92 exkl. Beräknad ändring 1992/93 ' Av budgeterade medel för förvaltningskostnader fårstatens arbetsgivarverk disponera högst . för åtgärder somstimulerar utveckling av metoder för jämställdhetsarbeteti statsförvaltningen. Ett rationaliseringskrav på 1,har tillämpats.I 000000kr. som har beräknats under anslaget, men hardiponerats av regeringen för insatser inom det personalpolitiska området, har iårets budgetförslag överförts till sjunde huvudtitelns anslag A I.Finansdepartementet. Vid beräkningen av ersättningen från deaffärsdrivande verken har jag tagithänsyn till att verksamheten viddomänverket och huvuddelen av verksamhetenvid överförs till aktiebolagsform. Inkomstkravet har sänkts iförhållande till respektive affärsverksnuvarande andel av de beräknade inkomsterna. Utgifterna har beräknats minska med . Sammantaget innebärdetta att utgifterna under anslaget kommer att öka under budgetåret1992/93 med . 6 1991/92. Nr 100 Bilaga 8 Hemställan Prop.1991/92; 100 Jaghemställer att regeringen föreslår ''- att tillStatens arbetsgivarverk för /93 anvisa ett ramanslag p460 . Statens löne- och pensionsverk 1990/91 Utgift 1991/92Anslag 1000 1992/93Förslag 1000 'redovisat under trettonde huvudtiteln, anslaget C 1. pensionsverk (prop. 1990/91:100, bil. Statens löne- ochpensionsverk (SPV) är enligt sin instraktion (1988:113,senast ändrad 1990:1177) centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör cjen statliga personaJpensioneringenoch därmed sammanhängande frågor och för ärenden som rör de centralapersonaladministrativa ADB-systemen hos staten, i den mån sådana ärenden inteankommer på någon annan myndighet. Vidare handlägger SPV ärenden omsådan grupplivförsäkring som meddelas av staten, i den mån det inte ankommer påstatens tjänstepensions- och grupplivnämnd. Inom SPV finns en pensionsavdelning, en ADB-enhetoch en administrativ enhet. SPV deltar i försöket med treåriga budgetramaroch avgav 1989 en fördjupad anslagsfi-amställning. SPVär sedan den helt avgiftsfinansierat. Statens löne- och pensionsverk SPV:sverksamhet gav under /91 ett överskott på 8 261 357 kronor.Detta har förts till det riskkapitalsom SPV får bygga upp för att i första hand användas för att mötatillfälliga underskott i verksamheten. /89 och 1989/90 hade SPV en avtagandeproduktivitet beroende bl.a. på attSPV då bedrev en omfattande utvecklingsverksamhet. Resultaten av dennautvecklingsverksamhet har medverkat tillatt SPV fick en ökad produktivitet under1990/91. De har också bidragit tillatt produktivitetsutvecklingen förperioden /87 till 1990/91 är positiv. SPV, som på uppdrag av regeringen har bedrivit ettarbete med utveckling av system för personaladministration i staten,har i en rapport om detta projekt lämnat en plan för det fortsatta arbetet. att SPV medgesersättning för administration av lärarpensioner m. m., att SPV får disponera en tillfällig rörlig kreditpå , att verksamheten under /93finansieras genom avgifter. Jag har redogjortför mitt ställningstagande tillutredningen Frågan om stöd till myndigheterna 82 bör övervägas ytteriigare. Vidutformningen av en efterfrågestyrd stöd- Prop. 1991/92; 100 funktion förmyndigheternas behov bör konkurrenssituationen studeras så Bil. 8 att det kan klargöras vilka verksamheter som börbedrivas i statlig regi eller under ett statligt huvudmannaskap.Utformningen av stödfunktion för myndigheternas behov berör bl.a. SPV. Jag harför avsikt att återkomma till inästa års budgetproposition med förslag angående myndigheternas behovav stöd. Jag anser att SPV:s inriktning av arbetet medsystemlösningar för persci-naladministration i staten i huvudsak kangodtas. Kostnaderna för administration av pensions- ochgrupplivförmåner fördelas påanställningsmyndigheterna genom avgifter som baseras på antalet anställda. Till följd av kommunaliseringen avskolorna finns inom denna sektor ettstort antal f. d. lärare med statligt reglerade pensionsvillkor, men inga aktiva lärare med statligt regleradelönevillkor. Ersättning till SPV för administration av förmånerna tilldessa f.d. lärare har för /92i stället tagits ur de medel som från utbildningshuvudtiteln tillförs pensionsmedel. Jag anser att motsvarande kan gällaäven fortsättningsvis. Förfinansiering av investeringar i ADB- och kommunikationsutrustning beräknas SPVför /93 ta upp lån i på högst . Av detta belopp är . avsett föreriäggande av återstående avgifter till statskontoret för ADB-utrustning som anskaffatst. o. m. innevarande budgetår. Jag anser att SPV även under /93skall vara avgiftsfinansierat och föreslår att det förs upp ett formelltanslag på . i förslaget till statsbudget för nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillStatens löne- och pensionsverk för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . 1990/91 Utgift 2 649 279 1991/92Anslag 3020000 1991/92Anslag exkl. 1992/93Förslag 2 992000 'redovisat under trettonde huvudtiteln, anslaget B 6. 1990/91:100 bil. () skall främjautvecklingen av arbets miljöverksamheten inom statsförvaltningen, ge ut information och lämna råd i hithörande frågor. skallvidare vara fackansvarigt organ för innehållet i den partsgemensamma utbildningen inom arbetsmiljöområ det, främja forskning inom arbetsmiljöområdetsamt på begäran av arbets miljöfonden yttra sig över myndigheternas och arbetstagarorganisationer- 83 nas ansökningar till fonden om medel förarbetsmiljöutbildning och ar-betsm i Ij öforsk ni ng. m.m.. framgår av förordningen (1988:1141)med instruktion för . Prop.1991/92:100 Bil.8 SANhar lämnat en förenklad anslagsframställning. Nämnden föreslår att den verksamhet som beskrevs i den fördjupadeanslagsframställningen för budgetåren1991/92-1993/94 skall fullföljas och beräknar anslagsbehovet /93 till . 1 avvaktan på en ny form församverkan i arbetsmiljöfrågor skall verksamhetens huvudsakligainriktning under /93 vara i enlighet med vad som angavs budgetproposition. Förslagsanslag1992/93 . resuhat för /91 har inte givit mig anledningatt föreslå någon förändring av den redan fastställda inriktningen. Min uppfattning är att i allt väsentligtfullgjort sina uppgifter enligt gällande avtal och instruktionpå ett tillfredsställande sätt. 1 budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 15, AU18, rskr. 167) anförde dåvarande chefenför att det skett en del förändringar sedan bildades1982 som motiverade en mer samlad bedömningav verksamhetens fortsatta inriktning och organisation. Någon budgetramföreslogs därför inte för SAN:s del. har vidare godkänt de allmännariktlinjerna för omställningen och minskningen av den statligaadministrationen (prop. 1990/91:150 del 11,FiU37, rskr. 390) som bl. a. innebär en översyn av vissa små nämnder ochmyndigheter. Dåvarande regeringen gav därför i uppdrag att förhandla om en ny form förcentral samverkan i arbetsmiljöfrågor.Syftet är bl. a. att denna samverkan skall organiseras och finansieras på ett annat sätt av parterna och att SANdärmed skall upphöra som myndighet. Jag har inte funnit några skäl atl föreslå någonförändring av den redan fastställda inriktningen för att förnyasamverkansformerna för arbetsmiljöfrågorna.Jag föreslår därför inte någon budgetram för . 1 avvaktan på resultatet av förhandlingarna har jag /93 beräknat anslaget till . Hemställan Prop.1991/92:100 Bil 8 Jag hemställer att regeringenföreslår att till /93 anvisa 1992/93Nytt anslag (förslag) I . Det nya anslagetersätter följande anslag som har redovisats under trettonde huvudtiteln, nämligen B 8. förpersonalutveckling: Bidrag tillmyndighetsuppgifter och B 9. () ärcentral servicemyndighet för kompetensutveckling inomstatsförvaltningen. Det nuvarande anslaget till myndighetsuppgifter finansierar en mindre delav SIPU:s verksamhet. Det är bl. a. avsett att täcka kostnader för att bevaka statens behov av kompetensutveckling ochkostnader för att öka de statligamyndigheternas utnyttjande av utbildningsväsendet för personalutbildning. Den nuvarandeuppdragsfinansierade delen av SlPU:s verksamhet består i att SIPU som servicemyndighet utvecklar, marknadsför och genomför utbildning och konsultverksamhet somefterfrågas av myndigheterna. Hit hör även driften av Sjudarhöjdens kurs- ochkonferenscenter, internationell konsult- och utbildningsverksamhet samtstatens (). SlPUis uppgifter m.m. framgår av förordningen(1988:1006) med instruktion för SIPU. SIPU har lämnat en fördjupad anslagsframställningför budgetåren 1992/93-1994/95. I sin anslagsframställning lägger SIPU stor viktvid stödet till regeringens och myndigheternas förnyelsearbete. SIPUavser att särskilt utveckla och samlakompetens och tjänster kring ledningsutveckling, resultatorienteradstyrning och ekonomi, personal- och förändringskunnande samt omstruktureringoch internationalisering. om att ombildas till affärsverk. SIPU föreslår vidare, som ett led i den fortsatta marknadsorienteringen av stödet tillmyndigheternas förnyelsearbete, att anslaget till SIPU successivt avvecklas . Verksamheten skalldärefter uppdragsfinansieras helt och hållet. SIPU beräknaranslagsbehovet för /93 tillsammanlagt 13,5milj.kr., varav 4,5milj.kr. är avsedda att som riskkapitaltillföras SlPU:s utvecklingsfond. Anslagetför /94 är beräknat till 4,5 milj. kr. Därefter skallanslaget upphöra. SIPU:s verksamhet var /finansierad 85 Omsättningen underde har ökat med ca Prop. 1991/92; 100 . SIPU:s verksamhet är i huvudsak koncentrerad till denoffentliga sektorn. De störstakunderna är större statliga myndigheter och myndigheter med regional ochlokal organisation. SlPU:s intäkterav renodlad utbildningsverksamhet har gradvis minskat, medan intäkterna av rent myndighetsanpassade utbildningar och konsultuppdrag har ökat kraftigt. Sammantaget harandelen uppdrag från myndigheternaökat från under /under /91. SlPU:s marknad harsuccessivt utvidgats till att omfattatjänster även till kommuner och landsting. Deninternationella verksamheten svarar för av omsättningen och avser främst export av utbildning ochkonsultinsatser till offentlig förvaltning. En stor del av konsultverksamheten i utlandet bedrivs inomramen för SIDA:s biståndsverksamhetför utvecklingsländer i med tyngdpunkter i , ochTanzania. Kretsen av både uppdragsgivare och mottagarländer har dock breddatsmed bl.a. uppdrag i . Bokslutet för /91 visar att SIPUhar ett överskott i verksamheten. Utredningenom stabsmyndigheternas verksamhet har i betänkandet Marknadsanpassade service-och stabsfunktioner (SOU 1991:40 och 41) föreslagit att ett konsultföretag bildas på grundval av verksamhetenvid SIPU. Jag har redogjort för mittställningstagande till denna utredning.En stödverksamhet bör så långt som möjligt vara efterfrågestyrd. Stöd som idagfinns att köpa på marknaden bör enligt min mening av rent principiella skäl inte tillhandahållas av staten. Jag anserdärför att det statliga huvudmannaskapet för SIPU bör upphöra. SIPU bör avdetta skäl upphöra som statligmyndighet fr. o. m. den . Ökningen av den myndighetsanpassade utbildningen och konsultuppdragen till myndigheterna tyder enligt min bedömningpå att SlPU:s verksamhet fyller ett behov ide statliga myndigheternas förnyelsearbete. Härigenom torde det finnasmarknadsförutsättningar för att sådana tjänster, som SIPU har utfört, i fortsättningen skall kunna drivas ien annan form än genom ett statligt huvudmannaskap. Jag är därför beredd att verka för att en snabbövergång kan komma till stånd till annat huvudmannaskap och annan verksamhetsformför SlPU:s verksamhet och att detsker under så smidiga former som möjligt. Jaghemställer att regeringen föreslår I. att upphör somstatlig myndighet fr.o.m. den 86 2. att till : Avvecklingskost- Prop.1991/92; 100 nåder för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . 1992/93Nytt anslag (förslag) 23 274 000 Anslagetär budgeterat inkl. mervärdeskatt. Följande avtalsstyrda anslag, som harredovisats under trettondehuvudtiteln, har förts samman till ett anslag, nämligen anslagen C 4. Lönekostnadervid viss omskolning och omplacering, C 9. Viss förslagsverksamhet m. m., C 12.Externa arbetstagarkonsulter och C 13. Administration av statenspersonskadeförsäkring m. m. Avgångsbidrag på grund av vilande rätt om trygghetsfrågor slöts ett avtal om vissa övergångsregler tilltrygghetsavtalet. reglerar bl.a. en arbetstagares vilande rätt tillavgångsbidrag enligt tidigare avtal om avgångsförmåner . har en arbetstagare, som övergick tillannan icke-statlig anställning, rätt till avgångsbidrag enligt det tidigare avtalet om han sägs upp på grund av arbetsbrist och blirarbetslös. Medel för utbetalning av vilande rätt tillavgångsbidrag har under budgetåren1990/91 och 1991/92 belastat anslaget C4. Lönekostnader för viss omskolning och omplacering. Medlen bör ifortsättningen disponeras av för utbetalning efterbeslut av statens trygghetsnämnd. Jaghar beräknat medelsbehovet till 500000kr. för /93. Viss förslagsverksamhet m. m. 1990/91 Utgift 577233 1991/92Anslag 1000 1992/93Förslag 1000 Från anslaget betalas ersättningar iförslagsverksamheten i den utsträckningsom statsförvaltningens centrala förslagsnämnd beslutar om sådana ersättningar. och destatsanställdas huvudorganisationer har slutit avtal omförslagsverksamhet hos statliga myndigheter. Verksamheten regleras i förordningen (1981:606)om förslags- och trivselverksamhetenvid statliga myndigheter (ändrad senast 1987:1223). Nämndens uppgifter och organisation m.m. framgårav förordningen (1988:1103) med instruktion för nämnden. Nämndenberäknar anslagsbehovet för /93 till . Föredraganden Prop.1991/92; 100 budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 15, AUI8, rskr. 167)aviserades ett nytt avtal om ändring av reglerna för förslagsverksamheten. Inriktningen bör enligt min uppfattning vara attbeslut i förslagsärenden i sin helhet skall ligga på myndighetsnivå. Iavvaktan på att avtal sluts om nya regler har jag endast beräknat ett formellt belopp på . för /93för förslagsverksamheten. 1990/91 Utgift 8 539771 1991/92Anslag 8 493000 Från anslaget betalas utgifter för konsulter sompersonalorganisationerna anlitar irationaliseringsfrågor med stöd av medbestämmandeavtal som har godkänts av dendåvarande regeringen. Anslaget disponeras av . 1 RÄLS 1991/93har parterna enats om att medlen för anlitande av externa arbetstagarkonsulter skall räknas upp för /93. fick 1984 i uppdrag av den dåvarande regeringen att redovisa myndigheternas erfarenheter av systemet med externaarbetstagarkonsulter. Parternagjorde en ny undersökning 1988. Dessa undersökningar har enligt min bedömninginte visat att anlitandet av externa arbetstagarkonsulter i någon nämnvärd grad har varit positivt från rentverksamhetsmässiga utgångspunkter.Sedan 1978 har dessutom en del förändringar skett som motiverar ett nyttställningstagande till verksamheten. Mot den bakgrund, som jag har beskrivit, avser jagatt aktualisera frågan om den fortsatta verksamheten med externarbetstagarkonsult med . Jaghar beräknat kostnaderna för /93 till . Administration av statens personskadeförsäkring m. m. 1990/91 Utgift 7150000 1991/92Anslag 14000000 1992/93Förslag 14000000 a. ärenden, somgäller den statliga personskadeförsäkringen.Anslaget täcker kostnader för AMF-trygghets-försäkrings (AMF) medverkan i administrationen av statens personskadeförsäkring m. m. AMF:s medverkan är reglerad iett av regeringen godkänt avtal den lOdecember 1987 mellandåvarande statens förhandlingsnämnd Prop. 1991/92; 100 och AMF. Kostnaderna fastställs för kalenderår eftersomAMF har helårsredovisning. fastställdes kostnaderna i enöverenskommelse mellan statensarbetsgivarverk och AMF till 14 milj.kr. Förhandlingarnaför är ännu inte slutförda. 1 avvaktan påförhandlingsresultatet har jag beräknat kostnaderna utifrån innevarandebudgetårs anslag till . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillVissa avtalsstyrda anslag för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . F6.Bidrag till Statshälsan' 1990/91 Utgift 401292 392 1991/92 Anslag 392000000 1992/93Förslag 345 280000 ' redovisat under trettonde huvudtiteln,anslaget C 8. Bidrag till Statshälsan (prop. 1990/91:100 bil. Från anslaget betalas bidrag tillstiftelsen i enlighet med kollektivavtalmellan SAV och huvudorganisationerna. Statshälsan är stiftad av deavtalsslutande parterna. Parterna har träffat ettnytt avtal om statlig företagshälsovård vilket ersätter det gamlaavtalet . Det nya avtalet har ett inledande avsnitt med bl.a.parternas gemensamma värderingar. Denstatliga företagshälsovården skall lägga stor vikt vid tidiga insatser iförebyggande syfte. För att kunna arbeta förebyggande måste företagshälsovårdenges möjlighet att aktivt delta i arbetsplatsens förändringsarbete och attbistå med råd och förslag. Arbetstagarens behov av sjukvård skall i första handtillgodoses inom ramen för samhällets hälso-och sjukvård. I avtalet betonas attarbetsmiljöarbetet skall bedrivas i linjeorganisationenmed linjecheferna som närmast ansvariga, och att det i första hand är dessa som skall stå som beställareav företagshälsovårdens tjänster.Vidare ses samverkan mellan parterna som en viktig förutsättning för ettbra resultat av arbetsmiljöarbetet. Enligt avtalet är statliga arbetsgivare skyldigaatt se till att det finns en företagshälsovård som uppfyller de krav på kvalitet och inriktning som anges i avtalet. Utifrån denna utgångspunkt ger avtalet arbetsgivaren rätt att välja eller bytaföretagshälsovårdsorganisation. En myndighet kan allt så välja en annanföretagshälsovårdsorganisation än Statshälsan. Innan ett sådant beslut fattas måste en lokal förhandling genomföras. Dessutom gäller viss varsel- och uppsägningstid. är föremål fören prövning. Bl.a. övervägs om Prop. 1991/92;100 verksamheten vid hälsocentralerna börbedrivas i aktiebolagsform. harStatshälsan finansierats från ett centralt anslag på statsbudgeten.Myndigheterna har i viss mån bidragit till finansieringen av företagshälsovården genom attde har betalt ett visst belopp per anställd till en inkomsttitel påstatsbudgeten. Av förhandlingsprotokollet till det nya avtalet framgår att parterna nu har kommit överensom en ny finansieringsform förStatshälsan fr. o. m. . Den nya finansieringsformen innebär att de myndigheter, som är anslutna tillStatshälsan, betalar avgifter direkt till Statshälsan. Dessa avgifter fastställs avStatshälsan. Ett mindre centraltanslag kommer att finnas för att bl. a. täcka merkostnader vid centraler med svagt underiag, centralkompetensutveckling, viss FoU-verksamhet samt vissa stabsuppgifter.Anslagsmyndigheterna kommer att kompenserasmed avtalsnivån genom en uppräkning av anslagen. Avtalsnivån för Statshälsan är beräknad till 332milj. för /93.Anslaget har beräknats med hänsyn till de två finansieringsformerna underbudgetåret. Det centrala anslaget har därvid beräknats till 20 milj. kr. för , motsvarande40 milj. kr. Övergången till det nya finansieringssystemet avses genomföras på följandesätt. Statshälsans verksamhet under första hälften av /93 finansieras med medel från anslagetenligt nuvarande ordning. Dessutomskall på samma sätt som aflrsverken bidra tillföretagshälsovårdens finansieringgenom att till en inkomsttitel på statsbudgeten betala in300 kr. Övriga myndigheter skall betala in . Under andra hälften av /93 betalaraffärsverken och myndigheterna avgifter direkt till Statshälsan.Anslagsmyndigheterna kommer attkompenseras med avtalsnivån. och uppdragsmyndigheter däremot kommer inte att kompenseras. tillförs Statshälsan som ett centralt bidrag. Avtalsnivånför /94 är beräknad till 257 milj. kr. Detnya finansieringssystemet bör leda till ett effektivare resursutnyttjande genomatt producent- och beställarrelationerna görs tydliga. Jag föreslår att anslaget förs upp med det belopp som parternahar kommit överens om i det nya avtalet om statlig företagshälsovård /93 och att en prisomräkninggörs enligt sedvanliga grunder för bidragsanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till Statshälsan för /93 anvisa ett förslagsanslag på . F7.Täckning av merkostnader för löner och pensioner Prop. 1991/92; 100 1990/91 Utgift 2094441917 1991/92 Anslag 1 600 000 000 1992/93 Förslag 1200000000 ' redovisat under trettonde huvudtiteln,anslaget C 14. Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. (prop. 1990/91:100, bil. Till grund för beräkningen av anslagsmedlen tillavlöningar och pensioner under nästa budgetår har, som jag tidigare denna daghar redovisat i min anmälan av punkt9 i Statsbudgeten och särskilda frågor (bil.