prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Detta kan enligt min mening bidra till att förstärka detta viktiga arbete. har beslutat om lagstiftningmot dopning. Jag konstaterar med tillfredsställelse att idrottsrörelsenkonsekvent och målmedvetet ökat ansträngningarna för att motverka användningenav olika "döpningmedel och andra droger inom idrotten. Samhället tar genomlag-stilFtningen ett ansvar för atthindra tillgängligheten av olika dopningpre-parat som riskerar att skadaanvändarna. Jag instämmer mot denna bakgrund i RF:s vilja att prioriteraidrottens arbete på detta område. Sammanfattningsvisföreslås en uppräkning av anslaget med ca 100 milj.kr., varav engångsvis 16 milj; kr. och omföring från anslag ca 65 milj. kr.,till totalt ca 511 milj. kr. Idrottsrörelsenhar vid olika tillfällen framhållit att skattereformen medför negativa effekter för idrotten. Främst pekar manpå ökade kostnader som en följd av beslut om breddning avmervärdeskatteunderlaget för hotell- och restaurangtjänster samt resor:Idrottsrörelsen har även pekat på deadministrativa merarbeten som den reformerade inkomstbeskattningen kanmedföra, särskilt för de mindre föreningarna. har redan beslutat om vissa åtgärderavsedda att i viss mån kompenseraidrottsrörelsen för den ekonomiska och administrativa börda somskattereformen inneburit. Denna kompensation har bl.a. utgått genom ett anslag på 65 milj. kr. riktat tillidrottsrörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet. Anslaget föreslås nuövetföras från trettonde huvudtitelns anslag F 4. Bidrag tillfolkrörelserna till denna huvudtitelsanslag 1 5. Stöd till idrotten. har också beslutat omen"lagstiftning varigenom idrottslig 134 verksamhet är befriad från uttagav socialavgifter på ersättningar upp till Prop. 1991/92; 100 ett halvt basbelopp. Lättnader har genomförts för att stimulerafolkrörelserna till att kunna öka intäkterna från bingospel genom att den högsta vinsten i bingospel justeratsfrån ett halvt till ett helt basbelopp. beslutade också att anvisa medel tillidrotten via AB Tipstjänst. Jagvill här redovisa ytterligare åtgärder föratt kompensera idrottsrörelsen förskattereformens konsekvenser. har fattat beslut om sänkning avmervärdeskatten på vissa varor och tjänster. Detta innebär attidrottsrörelsens krav på kompensationdelvis har infriats. Enligt RF:s beräkningar motsvarar en sänkning av mervärdeskattenpå hotell- och restaurangtjänster samt resor i enlighet med beslut 68,5 milj. kr. i minskade kostnader föridrottsrörelsen. Jag har vidareuppdragit åt en särskild utredare att undersöka vissa effekter av den breddade mervärdeskatten. Denne kommer också att belysaeffekter som uppkommer för idrotten. Idrottsrörelsenhar pekat på det administrativa merarbete som följer av att tävlingsvinster i form av nyttovaror överstigande0,01 basbelopp avrundat kronor beskattas. Jag föreslår därför att detta belopp höjs så att skatteplikt inträder först vidtävlingsvinster i form av nyttovaror överstigande 0,03 basbelopp avrundat tillnärmsta hundratal kronor, vilket motsvarar Jagföreslår således att den aktuellabestämmelsen i 19§ kommunalskattelagen (1928:370) ändras. Förändringenbör gälla , således års taxering. Dennabestämmelse föreslås också ändrad i prop. 1991/92:81. 1 enlighet med detanförda har inom upprättats ett förslag till lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370). Den föreslagna lagändringen är av en sådanbeskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Förslagetbör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 8.2. Idrottensmöjligheter till egenfinansieringutöver samhällsstödet är som jag tidigare berört av stor betydelse. Lotterier och bingo har varit en viktig inkomstkälla för föreningslivet.Den pågående översynen av lotterilagstiftningen i en pariamentariskt sammansatt kommitté har hären viktig uppgift att fylla. Enligt direktivenskall kommittén undersöka i vad mån folkrörelserna i högre grad än skulle kunna finansiera sin verksamhet genom ökade intäkterav lotterier och spel och i vad mån det ur kontrollsynpunkt är möjligtatt förenkla eller avreglera vissa lotteri former. Jag avser att i samarbete med chefen för nära följa 135 idrottsrörelsens och övrigafolkrörelsers finansieringsfrågor, inte minst Prop. 1991/92:100 frånskatte- och avgiftssynpunkt. I samband med detta kan det finnas Bil. 8behov att överväga om en samlad översyn bör göras för att klarläggaföreningslivets arbetsvillkor. Riksdagenbeslutade (l989/90:FiU36, rskr. 288), vid behandlingen av regeringens skrivelse (1989/90:121) med anledningav en granskning av riksdagensrevisorer gällande AB Tipstjänsts stöd till idrotten, att en större del än förnärvarande av AB Tipstjänsts vinst bör tillställas idrotten. Efterriksdagens beslut ökade stödet till ca 20 milj. kr. Föredragandestatsråd föreslog budgetproposition (prop. 1990/91:100) att AB Tipstjänst tills vidare bör vara oförhindrat att stödja idrotteninom en ram på 50 milj. kr. biföll förslaget (1990/91 :FiU 19, rskr. 210), och ställde somvillkor att alla insatser i form aversättningar m.m. av bolaget skall bedömas vara av värdefull godwill karaktärpå eller på annat sätt vara långsiktigt kommersiellt befogade. Under år 1991har AB Tipstjänst, i enlighet med beslut, lämnat sammanlagt 50 milj.kr. i sådant stöd till idrotten. Tipstjänstsidrottsanknutna spel står för ca hälften av bolagets omsättning och för ca en tredjedel av bolagets vinst.Det är därför naturligt att AB Tipstjänst har och har haft en nära koppling tillidrotten. En stor målgrupp för produkter är idrottspublik varför det också är naturiigt atten del av bolagets strikt kommersiella marknadsföringsinsatser styrs mot idrottsevenemang och idrottsföreningar. Omdessa kommersiella marknadsföringsinsatser beslutar naturligtvisbolaget. Eftersom ABTipstjänst använder idrottsevenemang som spelobjekt är det enligt min mening rimligt att också en del av AB Tipstjänstsöverskott går till idrotten. Däremotanser jag inte att AB Tipstjänst bör besluta om fördelning av detta stöd på det sätt som var fallet under 1991.Riksdagen bör ta ställning till hur stor del av AB Tipstjänsts överskottsom får disponeras för direkt stöd till idrotten. Idrottsrörelsen bör inom sig fördela medlen. Jag förutsätter emellertid att visshänsyn härvid tas till på vilket sättmedlen har fördelats. Jag anser att AB , utöverde strikt kommersiellt betingademarknadsföringsinsatser som är ett normalt led i bolagets verksamhet, skall ges möjlighet att besluta omstöd till idrotten i form av ett samlat bidrag till riksidrottsförbundet att användas påföljandebudgetår. För /93 anser jag att ramen förstöd efter beslut av bolagsstämmanbör uppgå till 55 milj. kr. , innan det föreslagna systemet träder i kraft, bör AB Tipstjänsti enlighet med tidigarebeslut vara oförhindrat att stödja idrotten, efter samråd med RF,med upp till 25 milj. kr. övrigahuvudtitlar Prop.1991/92; 100 Bil 8 Jag vill slutligen ge en samlad redovisning överhela det statliga stödet till idrotten.Sammanlagt kan de statliga anslagen till idrotten beräknas uppgå till nära 1000 milj. kr. Utöver det stöd som redovisas underdetta anslag, har idrotten erhållit medel under följande anslag. Under tredjehuvudtiteln har anvisats medel för idrottsrörelsens internationella deltagande, t, ex. i samarbetet inomidrottens område i och i samt för vissabiståndsinriktade insatser. Under fjärde huvudtiteln har anvisats omkring 2milj.kr. för de idrottsplutoner som finns upprättade vidtretton förband i olika delar av landet. Kostnaderna avser värnpliktskostnaderför den del av utbildningstiden som agnas åt idrottsverksamhet. Därtill anslåsomkring 1,2 milj.kr. till och samt medel tillFörsvarets civila idrottsförbund och . Under femte huvudtiteln har utgått vissaprojektmedel för idrottsrörelsens deltagande i samhällsarbetet mot droger ochmissbruk. Under dennahuvudtitel har den statliga garantiverksamheten under föregående budgetårbelastats med 15,6 milj. kr. för att täcka förlusterna vid genomförandet i . Under åttonde huvudtiteln har utgått ca 6 milj.kr. till landets idrottsgymnasier, ca 17,5 milj. kr. till idrottens studieförbund , 11 milj. kr. till driften av idrottens folkhögskolor i Lillsved ochBosön samt 2,6 milj. kr. Vidare haranvisats drygt 7 milj. kr. för professurer med anknytning tillidrott samt för verksamheten . m. Från åttonde huvudtiteln finansierasäven idrottssamarbete inom ram. Fr. o. m. innevarande budgetår anslås ej särskilda medel direkt tillvarje idrottslig gymnasie- och folkhögskoleutbildning.Regeringen har därför inget direkt inflytande över storleken på medel somfördelas till varje speciell typ av sådan utbildning. Under tionde huvudtiteln har anvisats medel för 3000 3 500 lönebidragsanställda som huvudsakligen är verksamma iidrottsföreningar. Statens bidragkan här uppskattas till drygt 450 milj. kr. Vidare har vissa projektmedelanslagits för idrottsrörelsens verksamhet bland invandrare och mot rasism. Ytteriigare projekt rörande bl.a. jämställdhetinom idrotten har erhållit medel under trettonde huvudtiteln. har tidigare beslutat att fr.o.m. den 1juh 1992 inrätta en idrottshögskolai . kommer att utgöra en viktig del i att utveckla och samordna idrotten ihögskolan. Ett samlat grepp kan genomdenna tas över idrottsutbildningar, vilket gynnar såväl dé olika utbildningarnasom idrottsrörelsen. Sammanfattningsvis föreslås enuppräkning av anslaget Stöd till idrotten med drygt 100 milj. kr., varavengångsvis 16 milj. kr. och omföring från 137 10 1991/92. anslag ca 65 milj. kr., till totaltca 511 milj. kr. Det bör ankomma på Prop. regeringen att efter förslag frånRF besluta om närmare fördelning av Bil. dels föreslår riksdagenatt till Stöd till idrotten för /93anvisa ett reservationsanslag på , dels föreslår att anta förslag till ändring i kommunalskattelagen (1928:370), dels bereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört i def föregåendeom stöd till idrotten från ABTipstjänsts överskott. Höjning av grundkapitalet i 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Nordiska investeringsbanken har tilländamål att ge lån och ställa garantierpå bankmässiga villkor i överensstämmelse med samhällsekonomiska hänsyn för genomförande av investeringsprojektoch export av nordiskt intresse.Bankens styrelse gjorde en framställan tillNordiska ministerrådet om en höjningav bankens grundkapital med 800 miljoner SDR.' (samarbetsministrarna) antog ett förslag om höjning av bankens kapitalavsett att föreläggas för yttrande. Förslaget innebär att grundkapitalet ökas med 800milj. till 2400 milj. SDR. Den inbetalade delen av kapitalet beräknas av kunna sättasvid 60 milj. SDR, eller 7,, utan att bankens kreditvärdighet påverkas.Anmodan om inbetalning av den återstående delen sker i den mån styrelsen finner det nödvändigt för attuppfylla bankens skuldförpliktelser.Enligt förslaget ställs 30 milj. SDR till förfogande genom direkta inbetalningarfrån medlemsländernas sida, medan resterande 30 milj. SDR överförs från bankensreservfond. Efter höjningen kommer den inbetaladeandelen att uppgå till totalt 260 milj. SDR eller 10,av det samladegrundkapitalet på 2400 milj SDR. Medlemsländernas inbetalningar föreslås ske i tre årliga lika stora ratermed början . presidium antog den 13 november1991 en rekommendation tillMinisterrådet att besluta om en kapitalhöjning i enlighet med det här refererade förslaget. Ett sådantbeslut fattades av . Beslutet träder i kraftförst efter godkännande av resp. medlemslands folkrepresentation. ' En särskild dragningsrätt motsvarade 8,207 svenskakronor . Nordiskainvesteringsbanken kan, enligt bankens stadgar, ge lån och ställa garantier upp till ett sammanlagt belopp motsvarande avgrundkapitalet. Denna princip sammanfaller med de regler som gäller för den Europeiska investeringsbanken och är motiveradav hänsyn till bankenskreditvärdighet. konstaterar att banken per den 31 augusti1991 hade utestående:och beviljade, ännu icke utbetalda lån, motsvarande ca 3100 milj. SDR. Drygt tre Ijärdedelar av bankens totala låneram var därmedutnyttjad. Den genomsnittliga åriiga nettotillväxten förbankens engagemang har underperioden uppgått till . Nettotillväxten har emellertid visat en fallande tendensbl.a. beroende på ökande återbetalningar. Den framtida ökningstaktenberäknas därför stanna vid . Enligt bankens bedömning kommer den nuvarande låneramen därmedatt vara fullt utnyttjad /94. konstaterar att banken under helasin verksamhetsperiod har liditendast obetydliga förluster i förhållande till verksamhetens omfattning.Avkastningen på bankens egenkapital har varit 9,för ,12,) för perioden samt 10,för . Banken har , , lämnat utdelningtill medlemsländerna. Banken kandärför anses ha bedrivit sin verksamhet i överenstämmelse med bankmässiga principer och tillgodosett stadgarnas kravpå en rimlig förräntning på det insatta kapitalet. För att banken skall kunna fortsätta denverksamhet, som enligt har utvecklats positivt, krävs en höjning av bankensgrundkapital. Enligt bankensstadgar skall en eventuell höjning av grandkapitalet fördelas mellan medlemsländerna enligt den av fastställda fördelningsnyckeln för gemensam nordisk finansiering. Enligt den gällandefördelningen skall tecknasig för 21,eller 170,4 milj. SDR,för 21,eller 169,6 milj. SDR, eller 8,8 milj. SDR, Norge18,eller 151,2 milj. SDR ochSverige 37,eller 300 milj. SDR av höjningen på 800 milj. SDR. Den del av kapitaltillskottet som skall inbetalasavses ställas till bankens förfogandeenligt följande: 1991/92:100 Bil.S Fördelningsnyckel för kapitaltillskott (%) 2:a inbetalningen 15.5.93 15.5.94 6,423 5,220 0,297 5,487 12,573 2,130 2,120 0,110 1,890 3,750 2,130 2,120 0,110 1,890 3,750 2,130 2,120 0,110 1,890 3,750 12,813 11,580 0,627 11,157 23,823 Föredragandensöverväganden Prop.1991/92:100 Bil 8 Jag delar Nordiska ministerrådetsuppfattning att bankens verksamhet har " utvecklatspositivt och att den föreslagna höjningen av bankens grandkapital ärmotiverad. Jag föreslårdärför att svenska staten åtar sig betalningsansvaret för andel av höjningen av grundkapitalet iNordiska investeringsbanken ienlighet med Nordiska ministerrådets beslut samt att ett förslagsanslag på 31milj. tas upp på budgeten för /93 för att finansiera denförsta svenska inbetalningen till kapitalhöjningen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna att svenska statenikläder sig betalningsansvaret för andel, uppgående till 300 milj. SDR, av höjningen av Nordiska investeringsbankens grundkapital, och ställer11,25 milj. SDR tih bankens förfogande inom överenskomna tidsfrister, 2.till Höjning avgrundkapitalet i investeringsbanken för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till EFTA:s fond för ekonomisk och social uj amning 1992/93 Nytt anslag(förslag) 270000000 Jaghar (bilaga 1, Särskilda frågor, avsnitt 7) redogjort för de utgiftsåtaganden som följer av EES-avtalet.Bidraget till fonden för ekonomisk och social utjämning beräknas uppgå till ca . under /93. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till EFTA:s fond för ekonomisk och social utjämning för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . övriga frågor inomfinansdepartementets verksamhetsområde 1De kyrkliga kommunerna 1.1Folkbokföringsreformen 1991/92:100 Bil.S Min bedömning och mitt förslag: De kyrkliga kommunerna bör sänka sinaskattesatser motsvarande den kostnadsminskning som uppstår på grund avatt kyrkan inte längre handhar folkbokföringen. Den andel av församlingsskatten som skallbetalas av den som inte tillhörsvenska kyrkan minskas från . Skälen till min bedömning och mitt förslagiDen överfördes Förändringen innebär för de kyrkliga kommunerna enkostnadsminskning som under de närmast följande åren bedöms uppgå tillca 300 milj.kr. 1990/91:100, bil.9). Ytterligare kostnadsminskningar kommer att kunna genomföras successivt bl.a. som en följd av att kyrkobokföringshandlingarförs över till de statliga arkivmyndigheterna. Eftersom de kyrkligakommunerna inte skall ta ut skatt föruppgifter som man inte längre handhar, anser jag att de minskade kostnaderna skall resuhera i ett minskatskatteuttag hos dessa kommuner. församlings- ochpastoratsförbund har förklarat sig berett att rekommendera de kyrkligakommuner som berörs att sänkaskatten. Om sådan skattesänkning inte sker bör regeringen överväga särskildaåtgärder. Den som inte är medlem i betalarendast den del av församlingsskattensom är avsedd att täcka kostnaderna för kyrkans folkbokförings- ochbegravningsverksamhet. Denna andel utgör av den kyrkliga utdebiteringen ochmotsvarar därvid ett genomsnitt av samtliga kyrkliga kommuners kostnadsandel (jfr prop. 1973:84, SkU65, rskr. Ävendenna procentsats bör sänkas med anledning av att kyrkan inte längre ansvarar för folkbokföringen. Jag föreslårdärför, i samråd med statsrådet och chefen för ,att skatteuttaget sänks till av detför debiteringen bestämda beloppet, vilket således skall anses motsvarabegravningsverksamhetens andel av de kyrkliga kommunernas nettokostnader. Denna nivåöverensstämmer väl med de beräkningar som statskontoret redovisar i rapportenSvenska kyrkans ekonomi (1991:12). Ändringen bör göras med verkanfr.o.m. 1991/92:100 Bil. De ökade intäkterna för de kyrkliga kommunernapå grand av inkomstskattereformen kan såvitt nu går att bedöma kvittas motbreddningen av basen för mervärdeskatt och de statsbidragsindragningar som beslutade med anledningav förra årets budgetproposition. Skälen till min bedömning:! förra årets budgetproposition (prop. 1990/91:100,bil. 9) redovisades utfallet avskattereformen och folkbokföringsreformenför de kyrkliga kommunerna avseende . beslut (FiU29, rskr. 248) innebar attneutraliseringen mellan staten och de kyrkliga kommunerna av reformernasekonomiska nettoeffekter för åren1991 och 1992 skulle ske genom indragning av vissa statsbidrag. Dendåvarande regeringen angav att måste ytterligare åtgärder vidtas för att en neutralisering skall uppnås. Jag har tidigareanfört att de kyrkliga kommunerna bör sänka sina skattesatser motsvarande deminskade kostnaderna med anledning av att kyrkan inte längre ansvarar förfolkbokföringen. Beträffande skattereformen gör jag nu bedömningenatt de ökade intäkterna på grund av inkomstskattereformen fr.o.m. år1993 i huvudsak motsvaras av delskostnadsökningar till följd av breddningen av basen för mervärdeskatt, dels redan beslutadestatsbidragsindragningar. Om dessa förändringar kvittas mot varandraskulle några ytterligare åtgärder alltså intebehövas för att upprätthålla ett budgetmässigt neutralt utfall mellan statenoch de kyrkliga kommunerna. Jag har i denna fråga samrått med chefen förcivildepartementet. I enlighet med det anförda har inomfinansdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1951:691) om visslindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör Förslagetbör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 8.1. Lagförslaget är av sådan beskaffenhet attlagrådets hörande skulle sakna betydelse. Jag hemställer att regeringen föreslår attanta lagförslaget. 1991/92; lOO Underbudgetåren 1988/89 till 1991/92 haranslaget G5. Ränteerseättning-ar m.m. varit uppfört på statsbudgeten under sjunde huvudtiteln. Anslaget har inte belastats. Frågan om räntebärandeplacering av så kallade nedsattaoch deponerade medel bör beredas samlat med utvecklingen av generell räntebeläggning av statliga medelsflöden. Jagföreslår därför att anslaget avförs från statsbudgeten. Jag hemställer att anslaget G 5.Ränteerseättningar m.m..avförs från statsbudgeten. 1991 /92; 100 Bil.S Lag om ändring i lagen (1951:691) om viss lindring iskattskyldigheten för den som icke tillhör Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1951:691) omviss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sådan församlingsskatt enligt Sådan församlingsskatt enligt församlingslagen (1988:180), som församlingslagen (1988:180), som efter kyrkofullmäktiges beslut eller efterkyrkofullmäktiges beslut eller annars debiteras efter samma gran- annarsdebiteras efter samma gran der som gäller för debitering av dersom gäller för debitering av kommunalskatt, skall påföras den, kommunalskatt,skall påföras den, som vid ingången av inkomståret somvid ingången av inkomståret inte tillhörde , efter inte tillhörde , efter av det för de- av det för debite- biteringen bestämda beloppet. Vad ringenbestämda beloppet. Vad nu nu sagts gäller också den som till- sagtsgäller också den som tillhörde hörde men inte va- men inte varit folk- rit folkbokförd här i riket undernå- bokförd här i riket under någon del gon del av inkomståret. Denna lag träder i kraft den ochtillämpas första gången viddebitering av skatt enligt taxering. Lagen tillämpas dock vidutbetalning av förskott som avses i 4 a § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommunsoch annan menighets utdebitering av skatt, m. m. 'Senaste lydelse 1991:502. Bilaga 8.2 Prop. 1991/92:100 Bil.S Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 19 § kommunalskattelagen(1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydelse Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vad som vid bodelning tillfallit make eller samboeller vad som förvärvats genom arv,testamente, fördel av oskift bo eller gåva; vinst i svenskt lotteri eller vinst vidvinstdragning på här i riket utfärdadepremieobligationer och ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vidvinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgår till högst ; ersättning, sompå grund av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring tillfallitden försäkrade, om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst ellerutgör föräldrapenning, så ock sådanersättning enligt annan lag eller särskild författning, som utgått annorledes än på grund av sjukförsäkring, somnyss sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller under militärtjänstgöring elleri fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd ellerlagen (1977:267) om krigsskadeersättning tillsjömän om icke ersättningen grundaspå förvärvsinkomst, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallit någon på grund av annanförsäkring, som icke tagits i sambandmed tjänst, dock att till skattepliktig inkomst räknas ersättning i form avpension eller i form av livränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § I eller 2 mom., så ock ersättningsom utgår på grund av trafikförsäkringeller annan ansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkringoch avser förlorad inkomst av skattepliktig natur; belopp, somtill följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått på grund avkapitalförsäkring, samt belopp som arbetsgivare utan att försäkring hartecknats för anställdas räkning betalar ut och som motsvarar ersättning på grund av grupplivförsäkring, i den mån beloppetinte väsentligt överstiger vad som utgår för befattningshavare i statenstjänst; försäkringsersättning eller annan ersättning förskada på egendom, dock attskatteplikt föreligger dels i den mån ersättningen avser annan byggnad änprivatbostad eller markanläggning, dels i den mån köpeskilling, som skulle ha influtit om den försäkrade eller skadadeegendomen i stället hade sålts, hadevarit att hänföra till intäkt avnäringsverksamhet och dels i den månersättningen eljest motsvarar skattepliktig intäkt av eller avdragsgill omkostnadför näringsverksamhet; vinstandel, återbäring eller premieåterbetalning,som utgått på grand av annan personförsäkring än pensionsförsäkring eller sådansjuk- eller olycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samtvinstandel, 'Senastelydelse 1991:1832. Nuvarandelydelse Föreslagen lydebe Prop. 1991/92; 100 Ril S somutgått på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning på grund avskadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie icke förelegat; ersättningjämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningengrundas på förvärvsinkomst;