prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Sammanfattningsvis innebär detta att inom ramen förtreårsplanen bör följande byggnadsobjekt med kostnadsramar överstigande 50milj. (exkl. ränta på investeringslån) kunna påbörjas 1994. Objekten redovisas i prioritetsordning inom resp. huvudtitel. Nya objekt,som inte redovisats för , markeras med kursiv stil isammanställningen. 1991/92:100 Bil.8 Nybyggnad avlokalanstalt 80' Nybyggnad av polishus 56' Ombyggnad i kv.Johannes Större 110 Nybyggnad för geologi 157 Nybyggnad av ekologihus 151 Max-lab II 60 . Nybyggnad av matematik- och informationsteknologiskt hus 151 . Nybyggnad för ingenjörsutbildning 73 Om- och nybyggnad för högskolan 51 . Om- och tillbyggnad förfysik och mätteknik m. m. Om- och tillbyggnad jor Ombyggnad av hus 43:3 200 . Ny- och ombyggnad för Nybyggnad för mikro elektronik 150 'Finansieras med sysselsättningsmedel. 1991/92:25. I den nya treårsplanen föreslås nya byggnadsprojekt iUddevalla, , , , och . Årskostnadsökningentill följd av dessa projekt finansieras inom ramen för en i princip oförändradmedelstilldelning för resp. huvudtitel. Jag föreslår en ny kostnadsram om 100 milj. kr. förnybyggnad av förvaltningsbyggnad för polis, häkte och åklagarmyndighet iUddevalla. Polisen disponerar två mindre ändamålsenliga förhyrningar.Vidare är bristen på häktesplatser mycket stor inom . Ombyggnaden av i har tidigareredovisats till . Den totala kostnaden beräknas nu till 55 milj. kr.och jag föreslår att den nya ramen förs upp i investeringsplanen. Jag föreslår två nya kostnadsramar för byggnadsprojekti om 73 milj. kr. och om 51 milj. kr. till följd av lokalbehov vid övertagandet avmellaningenjörsutbildningen. Jag föreslår också en ny kostnadsram om 334 milj. kr.för om- och tillbyggnad av lokaler för fysik och mätteknik m. m. viduniversitetet i . Institutionerna har stora lokalunderskott ochnuvarande lokaler är mindre lämpliga. Jag föreslår vidare en ny kostnadsram om 68,4 milj. kr.för om- och tillbyggnad av i . Projektet omfattarombyggnad av kasern 3 med tillbyggnad på . Jag föreslår en ny kostnadsram om200 milj. kr. för upprustning, under- Prop. 1991/92:100 håll och ombyggnad av hus 43:3 vid tekniskahögskolan i . Jag föreslår enny kostnadsram om 150 milj. kr. för ett mikroelektro-niskt centrum vid i . Därmed kanforskningen inom mikroelektronikområdet samlas i en tillbyggnad tillbefintligt fysikhus inom . Jag föreslår en ny kostnadsram om 320 milj. kr.för en ny- och ombyggnad av vid iGöteborg. Projektet innebär att ettekonomiskt centrum skapas genom att lokalmässigt spridda verksamheter samlas i ny- och ombyggda lokaler ianslutning till i . Kostnadenberäknas till 320 milj. kr. varav 270 milj. kr. Donationsmedel beräknas finansiera 150 milj. kr.av den totala kostnaden. För kommande treårsperiod räknar jag dessutom medatt treårsplanen inrymmer ett antalnya mindre byggnadsprojekt under 50 milj. kr. Omfattningen av och kostnaderna för dessa objekt somredovisas i detta sammanhang har prövats av regeringen. Inom område räknar jag meden utbyggnad av iSolna till följd av ökat intag avpolisaspiranter. Vidare räknar jag med att vissa ombyggnader förstatens invandrarverk i Sagåsen och . 1 budgetproposition angavsplaneringsnivån till I 550 milj. kr. Beloppen /93-1993/94 angavs sompreHmi-nära. Den föreslagna treårsplanen uppgår till 1 700 milj. kr. per år.Treårsplanen avser planeringslägeti prisläget . Investeringarna kommer att betalas ut i det prisläge som gäller för genomförandet.Medelsbehovet för nästa budgetår för färdigställda, pågående och beslutade byggnadsobjekt, tillkommande byggnadsobjekt,större ombyggnader och planerade fastighetsförvärv beräknar jag till2050000000 kr. i aktuellt genomförandeprisläge. Jag har därvid tagit hänsyn till att de investeringar som beslutats på grundval av förslagen i tilläggsbudget I för /92finansieras via ett särskilt investeringsanslag. Som jaginledningsvis nämnde bör ramen för upplåningen sättas högre än det beräknade medelsbehovet,eftersom det erfarenhetsmässigt kaninträffa förändringar i de olika byggnadsprojekten. Jag föreslår därför att ram för upplåningfastställs till . Det bör få ankomma på regeringen att vid oförutsedda händelsereller större förändringar justera ramen i erforderlig omfattning. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna treårsplanen för Investeringar m.m. i enlighet med vadjag förordat, 2.bemyndiga regeringen attbesluta om att får ta upp lån i för Investeringarm. m. i enlighet med vad jag förordat. Täckning av merkostnader för lokalkostnader m. m. Prop. 1992/93Nytt anslag (förslag) . Riksdagenhar beslutat om nya riktlinjer för den statliga lokalförsörjningen ochfastighetsförvahningen (prop. 1990/91:150, FiU30, rskr. 386 och prop.1991/92:44, FiU8, rskr. Dessa innebär bl.a. att byggnadsstyrelsenslokalförsörjningsmonopol avskaffasoch att myndigheterna blir lokalhållare för sin egen verksamhet. Genomförandetär kopplat till denresultatorienterade styrningen och att myndigheternaerhåller ramanslag. som ombildas till en stabs- och servicemyndighet har endast av de statligamyndigheterna gått in i den resultatorienterade styrningen och erhållitramanslag. Den nya stabs- och servicemyndigheten börövergångsvis svara för lokalförsörjningenför myndigheter som inte erhållit ramanslag och för statens räkning sluta avtal m. m. Den bör även svara föravvecklingen av förhyrda lokaler sommyndigheter lämnat tillbaka enligt SFS 1980:598 och där avveckling ännu ej skett eller alternativhyresgäst anskaffats. Vidare bör stabs- och servicemyndigheten hanterainhyrningskontrakt där överenskommelseinte träffats om överföring till statlig lokalbrukare med ramanslag. Detta kan bl. a. gälla lokaler med mer änen statlig lokalbrakare. Det gällande regelsystemet leder tilldifferenser mellan intäkter från de statligahyresgästerna och kostnader i form av utbetalningar till hyresvärdar, administration m.m.Storleksordningen på dessa differenser har varit 90-100milj. Myndigheter som får ramanslag kommer att hamöjlighet att minska lokalinnehavet inför övergången, vilket kan leda till ökning av mängden tomma inhyrda lokaler.Dessa uppgick för /91 till ca 40000 m till en kostnad om ca 30milj. En annankostnadspost utgör löpande omteckning av hyreskontrakt, vilka inte hunnit bli föremål för budgetering. Här bortfaller, iförhållande till tidigare,myndigheter som redan fått ramanslag och som själva tagit överlokalhållningsansvaret för lokalerna. För myndigheter utan ramanslag kommerdock kostnader att uppstå. Slutligen sätter byggnadstyrelsen hyran iett framtida prisläge, utgår ifrån senaste konsumentprisindex och räknarupp enligt inflationsprognoser i finansplanen. i ett historisktperspektiv har man i fråga om detta uppräkningstal regelmässigt underskattatden faktiska inflationen. Ett belopp om 60 milj. kr. bör vara tillräckligtför att balansera uppkommande förluster för inhyrda lokaler förmyndigheter som inte erhållit ramslag inklusive ej avvecklade tomma lokaler. Hemställan Prop.1991/92:100 Ril 8 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen " atl till Täckning av merkostnader förlokalkostnader m. rn. budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . /93Nytt anslag (förslag) . I proposition 1991/92:44 om riktlinjer för denstatliga fastighetsförvaltningen ochombildningen av , m. m. har regeringen föreslagit bl.a. att en ny statlig myndighet förfastighetsförvaltning skall inrättas. har godkänt regeringensförslag (prop. 1991/ 92:44, FiU8, rskr. Utgångspunkterna för inrättandet avfastighetsmyndigheten är att man börskilja förvaltningen av fastigheterna från stabs- och servicefunktionen. Myndigheten skall ha som uppgift bl. a. attförvalta de fastigheter som inte förs över till aktiebolag. Såsom framhållits i prop. 1991/92:44 kommersamtliga nuvarande fastighetsförvaltande myndigheters uppgifter att sesöver. Dessa översyner kan medföra att dennya förvaltningsmyndigheten kommer att tillföras fastigheter från ett flertalmyndigheter. Den nya myndigheten föreslås ocksåöverta vissa andra uppgifter från nuvarande . Det är inte möjligt att nu bedömadimensioneringen av den nya myndigheten. Allmänt kan dock förutses, atti den mån förvaltningsuppgifter överförsfrån andra myndigheter, motsvarande personalresurser också kommer attöverföras till förvaltningsmyndigheten. Dennya myndigheten skall vara självfinansierad. Jag förordar därför att ett nytt förslagsanslagförs upp i statsbudgeten för nästa budgetår med I . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillFastighetsförvaltningsmyndigheten för /93 anvisa ettförslagsanslag på I . Vissa investeringar m. m. Regeringen har på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /92 föreslagit att 950 milj. kr. anvisasför tidigareläggning av bygg nadsinvesteringar ochunderhållsinsatser m.m. i sysselsättningsfrämjande syfte. Medel från detta anslag kommeräven att finnas tillgängliga under /93. Av formella skäl bör ett reservationsanslag på . föras upp på statsbudgeten /93. 1991/92: 100 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillVissa investeringar rn. m. för /93 anvisa ett reservationsanslagpå I . D.Riksgäldskontoret och kostnader för statsskuldens förvaltning 1991/92:100 Bil.8 Övergripande mål: Jag anser att det inte finns skäl till att ändra de övergripande mål som gäller för treårsperioden /92-1993/94. Anslag (exkl. mervärdeskatt) Kostnader för upplåning och låneförvalt- huvuduppgift är att handhastatens upplåning och förvaltningenav statsskulden. har dessutom bl.a. till uppgift att ge krediter till och mottaga inlåning från statliga myndigheter ochaffärsverk samt att sköta viss garantigivning. Riksgäldskontorethar inkommit med en förenklad anslagsframställan för /93 och står nu inför i den treårigabudgetcykeln. En resultatredovisning avseende /91 har inkommiti en särskild rapport till regeringen. Huvuddelen av kostnaderna för statens skuld ärräntekostnader. Dessa redovisas på anslaget Råntor på statsskulden, m.m. under sextonde huvudtiteln. Övrigakostnader för statsskulden redovisas under anslagen : Förvaltningskostnader ochRiksgäldskontoret: Kostnader för upplåning och låneförvaltning \mder sjunde huvudtiteln. Vid analys av de totala kostnaderna för statsskulden bördessa kostnadskomponenter betraktas i ett sammanhang. Jag redovisar därför inästa avsnitt uppgifter om de totala kostnaderna för statsskulden. Kostnader för statens skuld Riksgäldskontoretshuvuduppgift är att ta upp och förvalta lån till staten i enlighet med lagen (1988:1387) om statens upplåning. Målet fördenna verksamhet skall vara att, inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer,minimera kostnaderna för upplåningen. Statsskulden och dess fördelning har sedan 1987utvecklats enligt följande: olika låneinstrument per resp. år. Summa penning- och obligationsmarknaden övrig upplåning i svenska kronor Lån i utländsk valuta Tabellen visaratt statsskulden ökar igen av fallande volymer. Ökningen av statsskulden, som främst beror på ett ökat budgetunderskott men också på att utlåningen från riksgäldskontorethar fått en allt större omfattning, har finansierats genom upplåning påpenning- och obligationsmarknaden. Det tillfälliga obligatoriska sparandet harockså bidragit till finansieringen med 8,4 miljarder kronor.Upplåningen från hushållsmarknadenhar minskat till följd av det ökade kravet på kostnadseffektivitet för upplåningen somkonkurrensen om hushållens sparande har ökat. Upplåningen frånpenning- och obligationsmarknaden utgör av den totala statsskulden. Tillämpningen av valutalånenormen har inneburitstora amorteringar av valutaskulden. Intresset frånutländska investerare att köpa svenska kronobligationer har visat sig stort. Utlänningars innehav av svenska statsobligationeroch statsskuldväxlar uppgick per till 49,7miljarder kronor eller av stocken. Utgifterna för statsskulden kan delas in i trekomponenter: Ränteutgifter och andra finansiella kostnader, såsom realiseradevalutavinster och valutaförluster; kostnader för upplåning och låneförvaltning,t. ex. provisioner till banker för förmedling och inlösen av upplåning;egnaförvaltningskostnader, bl. a. lönekostnader för den egna personalen. Vid analysav statsskuldens kostnader är det väsentligt att betrakta dessa komponentersammantagna eftersom de inte är oberoende av varandra. Utgifterna förstatsskulden under budgetåren 1987/88-1990/91 framgår av följandesammanställning. Utgifter rör statsskulden budgetåren Räntor pä statsskulden m. Utgifter i relation till Utgifter i procent av genomsnittetav statsskuldens storlek under budgetåret Räntor på statsskulden m.m. före avdrag avinkomsträntor från utlåningsverksamhetenoch efter justering för förändrad redovisningsprincip för statsskuldväxlar Utgifterna för statsskulden uppgick under budgetåret1990/91 till . Utgifterna för statsskulden är givetvisberoende av statsskuldens storlek. Utgiftsprocenten har blivit lägre änförra året trots att statsskulden blivit större, bl.a. till följd av att ränteläget sjunkit vilket ger ettomedelbart genomslag på kostnaderna för den kortfristiga upplåningen. För att målet om kostnadsminimering skall bli etteffektivt instrument i den praktiska verksamheten är det nödvändigt att mätaoch utvärdera kostnaderna på ett korrekt sätt. Det krävs att verksamhetenstotala kostnader inklusive orealiserade kursdifferenser beräknas och ställs irelation till genomsnittlig marknadsvärderad skuld. Vid upplåning påhushållsmarknaden adderas till de totala kostnaderna det skattebortfall somuppkommer genom att vissa låneinstruments avkastning beskattas enligt särskildaregler. Styrningen av statsskuldsportlöljen sker med hjälp avtvå så kallade riktmärkesportföljer, en för skulden i svensk valuta och en förskulden i utländsk valuta. Genom att jämföra kostnaderna för den faktiska upplåningenmed de beräknade kostnaderna för en riktmärkesportfölj kan förvaltningen avstatsskulden utvärderas utifrån de övergripande riktlinjerna.Riksgäldskontorets styrelse har beslutat att riktmärkesportföljen förkron-upplåningen skall ha en räntebindningstid på och att riktmärkesportföljenför valutaupplåningen dels skall efterlikna valutasammansättningen i ecu ochdels skall ha en modifierad duration på 2,0, motsvarande en räntebindningstidpå . Målet är att kostnaderna för den faktiska skulden skall understigakostnaderna för riktmärkesportföljen. Denfaktiska statsskuldens kostnader och en riktmärkesportiöljs kostnader under Prop. 1991/92; 100 budgetåren 1988/89-1990/91 Upplåning i svenska kronor Penning- och obligationsmarknad Hushållsmarknad Total upplåning i svenska kronor netto Riktmärkesportföljen i svenska kronor Upplåning 1 utländsk valuta Lån i utländsk valuta Riktmärkesportföljen i utländsk valuta Totala kostnader inkl.orealiserade kursdifferenser i förhållande till genomsnittlig marknadsvärderadskuld. Pga. ändrade beräkningsprinciper förekommer vissaskillnader mellan denna tabell ochmotsvarande tabell i prop. 1990/91:100, bil. 9, sid. 42. Upplåningen i svenska kronor har i genomsnitt varitbilligare än upplåning enligt riktmärkesportföljen. Vad gäller penning- ochobligationsmarknadsupplåningen har den lägre kostnaden uppnåtts genom atträntebind-ningstiden totalt har varit något kortare än räntebindningstiden förriktmärket. En kortare löptid ger i tider av fallande räntor ett mer gynnsamtresultat för en skuldförvaltare än en längre löptid. Kostnaden för penning-ochobligationsmarknadsupplåningen är justerad för kostnader i samband medpenningpolitiska åtgärder. Penningpolitiska åtgärder har under budgetåretinneburit kostnader för kronskulden på drygt 200 milj. kr. i samband medemissioner av en större mängd statsskuldväxlar till och . har genomförtflera åtgärder i syfte att Öka likviditeten (omsättningsbarheten) istatspapper. Med en ökad likviditet blir marknadens avkastningskrav lägrevilket innebär minskade upplåningskostnader för . Ett exempelpå en sådan likviditetshöjande åtgärd är att kontoret istället för att emitteranya lån har öppnat gamla lån för nyteckning. Ett annat exempel är attobligationslån med kort återstående löptid, som tenderar att vara illikvida,köps upp och ersätts med likvida statsskuldväxellån. Det är svårt att värderavilken effekt dessa åtgärder har på de totala kostnaderna, men åtgärderna kanantas ge ett väsentligt bidrag till minskade kostnader. Hushållsupplåningen är huvudsakligen kortfristig vilketgör att denna upplåningsform har varit gynnsam då räntorna har fallit.Villkoren sätts dessutom på sådant sätt att räntan understiger den på penning-och obligationsmarknaden för motsvarande löptid, som räntan skallvara konkurrenskraftig efter skatt mot övrig privatmarknadsupplåning. har under det gångna budgetåretintroducerat ett nytt upplåningsinstrument; Riksgäldskonto. Riksgäldskonto är en kontoba serad, fastförräntad sparform där räntan sätts mot en statsobligationsränta med motsvarande löptid. Riksgäldskontot skall helt ersätta sparob- 40 4 1991/92. I dentotala kostnaden för upplåningen i svenska kronor ingår Prop. 1991/92; 100 kostnaderoch intäkter av utlånings- och inlåningsverksamheten. 8 intäkterrespektive kostnader är till stor deljusterade för icke marknadsmässiga element i räntesättningen. köpte tillbakaen större mängd uteståendeobligationer i utländsk valuta i syfte att öka återbetalningen av valutaskulden. Åtgärden utgjorde en tillämpningav valutalånenormen. Uppköpen innebar extraordinära kostnader på 100milj. då kontoret fick betala ett prisför obligationerna som var högre än tidigare rådande marknadspris. Den totala kostnaden för denfaktiska skulden i utländsk valuta är justerad för dessa extraordinärakostnader. De låga kostnaderna för valutaskulden, jämförtmed dess riktmärkesportfölj, har främst uppnåtts genom en överrepresentationav lågränteva-lutan schweiziska franc och underrepresentation avhögräntevalutorna brittiska pund, italienska lire och spanska pesetas. En mycket omfattande omstrukturering avvalutaskuldens valutasammansättning och räntebindning genomfördes efterkronans koppling till ecu. Valutaskulden omstrukturerades från attefterlikna sammansättningen i korgindex till att efteriikna sammansättningen i ecu.Anpassningen gjordes med hjälp av en stor mängd valutaswaps-, ränteswaps- ochterminskontrakt. De nuvärdesberäknade kostnaderna för dessa operationeruppgår till ca 190 milj. kr. Totalt sett har /91 uppnått en besparingpä jämfört med om upplåningen hade skett enligt ett standardiserat schema och med konstanträntebindningstid. Besparingen i skulden i svenska kronor uppgick till5,varav är hänförligt tillprivatmarknadsupplåningen. Besparingen i valutaskulden uppgick till 690 milj. kr. Riksgäldskontoretskall spela en aktiv roll i effektiviseringsarbetet av den statliga kassahållningén. Kontoret har inkommit med förslag tillregeringen om förändringar i kommuntransfereringssystem som innebär eneffektivare hantering av statens medel då förslaget innebär mindre svängningar i betalningsflödena. Förslaget beaktades iregeringens proposition om den ekonomiska politiken. Riksgäldskontorethar vidare upptäckt felaktigt gjordabetalningar och har på så sätt kunnat tillföra statskassan räntekompensationpå ca 5,3 milj. kr. Det sätt på vilket statsskulden harstyrts under det senaste budgetåret, nämligen med hjälp av tvåriktmärkesportföljer, har visat sig vara ett funktionellt och effektivt sätt att styra och utvärdera statsskuldens kostna der. Jag finner därför inget skäl till att ändra på sättet att styra statsskul den. Den justering av ickemarknadsmässiga element i uppföljningen av de totala kostnaderna som påbörjats bör fortsätta. Metoden får vidareutveck las successivt. Målet förstatsskuldsförvaltningen bör även fortsättningsvis vara att minimera kostnaderna för statens skuld. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om styrningen ochuppföljningen av de totala kostnaderna för statsskulden. 1990/91 Utgift 72004000 1991/92Anslag 70043000 1991/92 Anslag exkl 1992/93Förslag 72 355000 Anslaget belastas med riksgäldskontoretslönekostnader, systemutvecklingskostnader och andra förvaltningskostnader.Lönekostnader och andra förvaltningskostnader som uppkommer igarantiverksamheten har förts bort frånanslaget fr. o. m. /92. Detta gäller även för detta slag av kostnader som uppkommer iuppdragsverksamheten. Riksgäldskontoretyrkar i sin anslagsframställning att till förvaltningskostnader ettbelopp på . Detta motsvarar exkl. mervärdeskatt vadsom anvisats för /92. 1förra årets budgetproposition föreslogs den treåriga budgetramen för budgetåren 1991/92-1993/94 under anslaget till 210,9 milj. kr. Detta innebär en oförändrad real nivåjämfört med /91.Denna nivå bör ligga fast. Mitt förslag till ramanslag för /93 har pris- och löneuppräknatsmed följande procentsatser; löner 3,, lokalkostnader 4,och övrigt . Vid budgettillfället räknade medatt penningmarknadscentralen (PmC) skulle inrättas vilket förriksgäldskontorets del innebar en besparingspotential under dettaanslag på fem tjänster. Inrättandet av PmC skulle innebära att statsskuldbokenpå sikt skulle kunna läggas ned. PmC kan nu inte antas inrättas.Riksgäldskontoret bör möta den uteblivna kostnadsminskningen medomprioriteringar under anslaget. För finansiering i ADB- ochkommunikationsutrustning beräknas för budgetåret1992/93 ta upp lån i på högst . Av detta beloppberäknas I användas för lösen av återstående kapitalskuld hosstatskontoret för ADB-utrustning somanskaffats t.o.m. innevarandebudgetår. utgörs av ett föriängt bemyndigande att ta upp lån iriksgäldskontoret. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Förvaltningskostnader för /93 anvisa ett ramanslag på . : Kostnader för upplåning och låneförvaltning 1990/91Utgift 531597448 1991/92Anslag 611040000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 554 880000 Anslaget avser andra kostnader för upplåning ochlåneförvaltning än finansiella utgifteroch egna förvaltningskostnader. Anslaget belastas huvudsakligen med kostnader förinköp av externa tjänster för upplåning och låneförvaltning. Kostnadernaför upplåning och låneförvaltning har utvecklats på följande vis underbudgetåren 1987/88-1990/91. Kostnaderför upplåning och Iånef5rvaltning budgetåren 1987/88 1990/91 Miljonerkronor 87/88 88/89 89/90 90/91 Upplåningi svenska kronor 474 482 488 480 Upplåningi utländsk valuta 308 111 31 52 Totalt 782 593 519 532 Utvecklingen av kostnaderna under anslaget ärmycket starkt beroende av hur upplåningsaktiviteten förändrar sig. Den störstadelen av nedgången iupplåningskostnaderna förklaras av att bruttoupplåningen i utländska valutorhar minskat kraftigt . Minskningen av upplåningen i utländsk valuta är en följd av tillämpningen avvalutalånenormen. Kostnaderna hardock minskat även av åtgärder som initierats av . 1 sin anslagsframställan och prognos för dekommande åren, antar riksgäldskontoretatt det ökade lånebehovet främst kommer att finansieras genom upplåningpå penning- och obligationsmarknaden. Detta innebär att belastningen under anslaget kommer att bli mindre än om finansieringen hade skett företrädesvis genomprivatmarknadsupplåning. Vid budge-teringstillfället var PmC fortfarandeaktuellt; den inställda starten innebär minskade kostnader då avgifter på 19 milj. kr. till PmCinte kommer att betalas. Valutaskuldensstorlek antas bli oförändrad. hemställerutifrån sin prognos att för budgetåret 52 1992/93 580 milj. kr. skall anslåstill anslaget för kostnader förupplåning Prop. 1991/92:100 och låneförvaltning. Riksgäldskontorethar beräknat anslagsbehovet till och hemställer om 580 milj. kr. Jag föreslår att detförstnämnda beloppet läggs till grund för anslagsberäkningen. har, vilket redan nämnts ovan,antagit att PmC skall starta och därmedinnebära kostnader i form av avgifter i storleksordningen 19 milj. kr.PmC-projektet synes nu inte komma till stånd och avgifterna kommer därmed inte att behöva betalas. Någraandra kostnader under detta anslagkommer ej att uppstå istället. Jag föreslår därför att riksgäldskontoretsförslag minskas med motsvarande summa. Jaghemställer att regeringen föreslår