prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Som ett led i förberedelsearbetena har vägverketoch bildat ett bolag, , vars verksamhetskall vara att projektera, bygga och driva kringfartslederna Ringen och Yttretvärleden. Regeringen har pä framställan av godkäntett konsortialavtal mellan och om att kommunen skall vara delägare i med en ägarandel av20%. Verksamheten i bolaget förutsätter att bolagetupptar län som till en början täckerbolagets kostnader för förberedelsearbeten, främst projektering, av de aktuella lederna. Lånen skall tas upp avStockholmsleder AB och garanteras avstaten. skall teckna underborgen för statensborgensåtagande i förhällande till sin ägarandel. Kostnaderna för förberedelsearbetena medkringfartslederna beräknas sammanlagtuppgå till högst 200 000000kn varav kostnaden för den s.k. Ringen utgör högst 155 000 000 kn ochNacka kommuner har i avtal med Stockholmsleder AB förbundit sig att ta på sigansvaret för förberedelsekostnaderna för Ringen för den händelse attprojektet ej skulle komma att fullföljas. Regeringen har bemyndigat attteckna statlig borgen för VäginvestAB inom tills vidare en ram av 80 000 000 kn för att förberedelsearbetenaomgående skall kunna påbörjas. Jagavser att under är 1992 återkomma med en redogörelse för storstads- 47 6.7 En fast förbindelse över Prop. Ril 7 godkände den överenskommelse ' medden danska regeringen om en fast förbindelse över (prop. 1990/91:158,TU31, rskn 379). Det danska godkände därefter ocksåöverenskommelsen. Överenskommelsen har ratificerats och är nu ett bindandefolkrättsligt avtal. Enligt beslut skall regeringen ärligen förriksdagen redovisa hur projektet fortskriden Enligt överenskommelsen skall varje land bilda ett avresp. stat helägt bolag. De båda bolagen bildar därefter ett konsortium meduppgift att svara för all verksamhet som hör till förbindelsen. Det svenskabolaget, () bildades av vägverketoch . Det danska bolaget bildades i december 1991.Förberedelser har inletts vad gäller projektering, prövning enligt gällandemiljölagstiftning av förbindelsens utformning m.m. Chefen för miljödepartementetkommer, i enlighet med beslut, senare denna dag att redovisa sinaöverväganden vad gäller prövningen av förbindelsens miljöeffekten Vägverketdeltar i ett omfattande internationellt samarbete päväghällningsomrädet. Detta samarbete, som huvudsakligen omfattar konsult- ochutbildningsverksamhet, bör fortsättningsvis bedrivas oeksä i de baltiskastaterna och i de öst- och centraleuropeiska länderna. Verket bör därför kunnainom ramen för sin ordinarie verksamhet finna finansieringsformer för sådanainsatser. Uppmärksamhetbör även i ökad utsträckning ägnas samarbetet inom EG. Genom sitt dotterbolag bedriver verket dessutomen betydande kommersiellt inriktad utlandsverksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1.bemyndiga regeringen att besluta omändringar i bolagsordningen för Väginvest ienlighet med vad jag anfört, 2.bemyndiga regeringen att godkännaatt i samarbete med får bilda ett särskiltproduktionsbolag i enlighet med vad jag anfört, 3.godkänna att en enhet förförvaltning av inrättas i i enlighet med vadjag anfört, 4.godkänna att ratificerar1975 års överenskommelse European Agreement on TrafficArteries (AGR), 5.godkänna vad jag anfört om attbilda helägda bolag för avgiftsfinansierade vägprojekt samt 6.godkänna vad jag anfört om en nybro över . 7.Anslag för /93 1991/92:100 Bil.7 Sammanfattning av föredragandens förslag: - För ändamälet anvisas 8,9 milj.kn Från anslaget betalas vissa kostnader för centraladministration (andel), översiktligvägplanering, fastställande av arbetsplaner samt internrevision. Vägverkethemställer om ett anslag på 180milj.kn för budgetaret 1992/93 avseendeverksamheten under är 1993. Jagberäknar medelsbehovet till 8,9milj.kn I följande sammanställning redovisas hur förbrukningen under anslaget beräknasi stort fördela sig för är 1993. Detär en uppgift för regeringen att göra den slufiiga fördelningen. 4 1991/92. Prop.1991/92:100 Bil.7 Central administration (andel) Internrevision (andel) Jaghemställer att regeringen föreslär att till : Ambetsverksuppgifter m.m. för budgetaret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag pä 8 921000 kn Drift och underhåll av statliga vägar Sammanfattning av föredragandens förslag: -För ändamälet anvisas 5908,3milj.kr. -Det högsta tillåtna drivaxeltryckethöjs från 10 till . - Förbudet mot dubbdäck på tunga fordon slopas. 1990/91 Utgift1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 1992/93 Förslag 6497646703 6125 900000 5687300000 Reservation2 600 445 604 Frän anslaget betalas kostnader för driftoch underhäll av statliga vägar och verkets räntekostnader för kredit iriksgäldskontoret för köp av vissa omsättningstillgångan Vidare betalas fränanslaget räntekostnader för kredit i för inköp avanläggningstillgångan Vägverkethemställer om ett anslag på 8865 milj.kn för /93 avseendeverksamheten under är 1993. Ril 7 Jag beräknar medelsbehovet till 5908,3 milj.knI följande sammanställning "" ' redovisashur förbrukningen under anslaget beräknas i stort fördela sig för är 1993.Det är en uppgift för regeringen att göra den slutliga fördelningen. Anskaffning av utrustning för I syfte att effektivisera väghållningen och underlättaplaneringen bör ha möjlighet att göra mindre justeringar under ettenskilt är mellan drift- och byggandeanslagen för väghållningen. Regeringen redovisade i 1989 ärs budgetproposition sinaställningstaganden till försök med automatisk hastighetsövervakning (prop.1988/89:100 bil, 8, s. 44). 1988/89:100 bil. 8, TU15, rskn229) godtog regeringens bedömning och anvisade medel för verksamheten. Enligtmin mening bör medel för inköp av utrustning för automatisk hastighetsövervakningäven fortsättningsvis ställas till förfogande. Dettastämmer väl med det utökade väghällningsansvaret som kan komma att gälla fränden . Jag föreslär således att 5 milj.kn beräknas för anskaffningav sädan utrustning för polisens behov. I samband med att statliga vägar byggs om och öppnasför trafik förekommer ofta att vägen i den gamla sträckningen dras in frånallmänt underhåll. Väghållningen av sädana vägar fär som regel övertas av enskilda.Dessa vägar uppfyller ofta kraven för att fä statsbidrag till enskildväghållning. 1 de fall saknar medel under anslaget B 6. Bidrag tilldrift och byggande av enskilda vägar för detta ändamål bör det även undernästa budgetär vara möjligt för att besluta om överföring av medelmotsvarande gällande statsbidrag frän detta anslag till anslag B 6. anvisade i föregäende ärs budget 10 miljarderkronor till ökade investeringar i vägar, järnvägar och kollektivtrafik.Riksdagen angav en planeringsram pä förresterande del av (prop. 1990/91:87, TU26, rskn 326).Trafikutskottet uttalade att om inte erforderliga underhållsinsatsergenomfördes pä vägnätet skulle framkomligheten pä vägarna för näringslivet,kollektivtrafiken och enskilda trafikanter komma att försväiras. skulle detta leda till försämrade tillväxtmöjligheter, lägretrafiksäkerhet och större miljöproblem. Av denna anledning borde regeringen iårets budgetproposition återkomma till med förslag till en ökning avanslagen till underhållet av vägnätet. Jag kommer i annat sammanhang attföreslå regeringen att föreslå riks- dagenatt konstaterade besparingar pä projekt som betalas frän anslaget K1. Prop.1991/92:100 Investeringar i trafikens infrastruktur skall fä utnyttjas förunderhällsätgär- Bil. Om tillstyrker detta förslag tordeen viss förbättring av vägunderhållet kunna åstadkommas under aren 1992 och1993. Regeringen beslutade atterforderliga reparationer pä motorvägsbron pä väg E4 vid skullebetalas av ordinarie anslag till drift och underhåll av statligavägan Regeringen angav i beslutet att den slutliga finansieringen avreparationen skulle beslutas av regeringen . Kostnadenför att återställa bron i öppningsbart skick har av beräknats till 185 milj.kr. Jag anser att regeringenbör föreslå att denna kostnad betalas inom ramen för föreslagna medelpä anslaget B 2. pågår inom flera olika samhällsomrädenen omfattande anpassning av inhemska regler till de som gäller inom EG. Som ettled i denna anpassning beslutade i anslutning till 1987 ärs budgetpropositionom ett tioårigt broförstärkningsprogram i syfte att bl.a. anpassa de svenskaviktbestämmelserna till de som gäller inom EG (prop. 1986/87:100bil. 8, TU19,rskn 235). Omkring kommer det pä betydande delar av vägnätet att varatillätet att köra med fordon med 10 tons drivaxeltryck och 18 tons boggietryck.De största fordonen kommer dä att tillåtas ha en högsta totalvikt pä . Inom stora delar av tilläts nu 11,5 tonsdrivaxeltryck och 19 tons boggietryck för internationell trafik. Denna frägahar genom bl.a. de träffade fått stor betydelse föranpassningen av den svenska transportmarknaden till den som kommer att gällainom EG. har pä regeringens uppdrag utrett frägan omde tunga fordonens drivaxeltryck. Av redovisning framgär att enupplåtelse av delar av vägnätet för 11,5 tons drivaxeltryck och 19 tonsboggietryck skulle öka det ärliga underhällsbehovet med ca 180milj.kn Förnärvarande pägär överläggningar mellan och berörda intressenter ochbranschorganisationer i denna fräga. Jag ser för min del inte längre någraväsentliga skäl till att inte föreslå en höjning av de högsta tillåtnadrivaxel- och boggie-trycken för internationell trafik. Det träffadeEES-avtalet är enligt min mening ytterligare ett skäl att genomföra dennaändring i vägtrafikkungörelsen (1972:603). I vilken omfattning samt vid vilkentidpunkt denna ändring bör äga rum bör regeringen ta ställning till efter detatt redovisat hur överläggningarna med berörda intressenter harutfallit. Enligt min mening bör reformen finansieras genom att medel fränanslaget till drift och underhåll av statliga vägar används till detta ändamål. Regeringen föreslog i propositionen (1989/90:88) Vissanäringspolitiska frägor att skulle ges rätt att inom en total länerami fä låna medel till investeringar i anläggningstillgånganRiksdagen godkände regeringens förslag (1989/90:TU27, rskn 325). Läneramenfastställdes till 1305 milj.kn Enligt vad jag har erfarit behöver denna läneramökas till 2 000milj.kn under budgetaret 1992/93, bl.a. till följd av ändraderedovisningsprinciper och överföring av lån från statskontoret förADB-utrustning. Jag föreslår att regeringen hos begär att sä sken Vägverkethar på regeringens uppdrag gjort en översyn av väghällningsan- 52 svaretför stat och kommun. Denna översyn har inneburit att antalet väghäl- Prop.1991/92:100 lande kommuner har ökat frän 110 /90 till ca 200 vid ärs- Bil. 7 skiftet1990/91. Dä det även under /93 är svart att fullt ut förutseomfattningen av ändringar i väghällningsansvaret, bör regeringen även förbudgetaret 1992/93 inhämta bemyndigande att vid ändringar iväghällningsansvaret få överföra medel mellan anslag B 2. Drift och underhällav statliga vägar och anslag B 5. Bidrag till drift och underhäll avstatskommunvägar Vidare bör det även under budgetaret 1992/93 vara möjligt attanvända anslag B 2. Drift och underhäll av statliga vägar vid utbetalning avtilläggsbidrag enligt förordningen (1988:1017) om statsbidrag till vissa vägaroch kollektivtrafikanläggningar m.m. tillde kommuner som blir väghållare efter den Ijanuari 1992. Grusvägar av bra standard är enligt avväsentlig betydelse för att uppnå regional balans. Jag delar vägverketsuppfattning, om vikten av en god standard på grusvägarna. Lokalt krävs godatransportmöjligheter för att betjäna näringsliv, offentlig verksamhet, företagoch enskilda hushåll. och trafiksäkerhetsverket har på regeringensuppdrag utrett möjligheterna att reducera dubbdäckens slitage pävägbeläggningen. Verken har vidare fått i uppdrag att i samråd med övriganordiska länder lämna förslag fill regler avsedda att reducera slitaget. Verken har i sin redovisning till regeringen föreslagitatt förbudet mot användning av dubbdäck pä tunga fordon slopas som ett led iatt öka harmoniseringen i Norden.Åtgärden kan genomföras utan störreolägenhet, dels beroende pä utvecklingen av dubbdäcken, som har medfört attdubbarna nu är mindre skadliga för vägbanan än tidigare, dels pä grund av attmänga tunga fordon numera är undantagna frän förbudet. Användningen avfriktionsdäck med lameller pä personbilar har ökat vilket medför ett minskatslitage frän denna fordonsgrupp. Verken har även lämnat ett förslag till nya regler om dubbdäck, som utarbetatsi samarbete med övriga nordiska länder. Förslaget innehäller sä enhetligaregler som är möjligt att åstadkomma. Genom skärpningen av de tekniska kraven pä dubbarna görverken den bedömningen att vägslitaget totalt sett kommer att minska vidoförändrad trafikmängd även om dubbförbudet slopas. Motbakgrund av den tekniska utvecklingen av dubbdäcken och utvecklingen mot enökad användning av friktionsdäck som konstaterats, finner jag för närvarandeinget skäl att ha kvar dubbdäcksförbudet för tunga fordon. Det är emellertidtrafiksäkerhetsverket som beslutar angående föreskrifter omdubbdäcksanvändning. Jag har för min del ingen erinran mot att nya bestämmelsermeddelas i enlighet med vad och trafiksäkerhetsverket föreslagit. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. till Drift och underhåll av statliga vägar förbudgetaret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag på 5 908300000kn, 2.godkänna att jämkning mellan drift-och byggandeanslagen för den statliga väghållningen fär ske i enlighet med vadjag anfört, 3.godkänna vad jag anfört omanvändning av anslaget för anskaffning av utrustning förhastighetsövervakning, 4.medge att regeringen vid behov närallmän väg, för vilken staten är väghållare, övergår till enskild väghållning,fär låta överföra medel motsvarande gällande statsbidrag mellandetta anslag och anslag B 6. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar, 5.godkänna vad jag anfört omfinansieringen av reparationen av motorvägsbron i , 6.godkänna vad jag anfört om enändring av högsta tillåtna drivaxel- och boggietryck till 11,5 resp. , 7.godkänna en höjning av vägverketsläneram i fill högst 2 000000000kn, 8.medge att regeringen vid ändringari väghållningsansvaret fär överföra medel mellan detta anslag och anslag B 5.Bidrag till drift och underhäll av statskommunvägar, 9.godkänna vad jag har anfört omanvändningen av anslaget för tilläggsbidrag till drift av kommunala vägar ochgator samt 10. ta del av vad jag anfört om slopandet av dubbdäcksförbudet för tunga fordon. 1991/92:100 Bil.7 Sammanfattning av föredragandens förslag: - För ändamälet anvisas1556,5 milj.kn 1990/91 Utgift1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 1992/93 Förslag Frånanslaget betalas kostnader för byggande av riksvägar samt lämnasbidrag till byggande av sädana statskommunvägar som är riksvägar. Fränanslaget betalas vidare ränteutgifter för krediten iriksgäldskontoret för utbyggnad av väg E 6, delen Stenungsund-Ljungskile.Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1988:1017) om statsbidrag tillvissa vägar och kollektivtrafikanläggningar m.m. Vägverkethemställer om ett anslag på 5 800milj.kn för /93 "'' 'avseende verksamheten under är 1993. Jagberäknar medelsbehovet till 1556,5 milj.kn beslutade (prop.1986/87:100 bil.8, TU19, rskn 235) bl.a. att godkänna att en kredit inrättadesi för finansieringav utbyggnaden av väg E 6 till motorväg pä delen och att kapitalkostnaden är 1987 fickbelasta anslaget. Regeringen hemställt att inrättar krediten.Kapitalkostnader för krediten har därefter ärligen efter beslut av belastat anslaget B 3. Byggande av riksväganUtbyggnaden av väg E 6 mellanStenungsund och är nu färdig och objektet öppnades för trafik . Kapitalkostnaden förkrediten beräknas under är 1993 uppgå fill 120milj.kn I följande sammanställning redovisas hurförbrukningen under anslaget beräknas i stort fördela sig för . Det ären uppgift för regeringen att göra den slutliga fördelningen. Byggandeoch bidrag till 1421500 000 Utrednings-och utvecklingsverksamhet 15 000000 Kapitalkostnaderför för väg E 6 120 000 000 - Jaghemställer att regeringen föreslär att 1.till Byggande av riksvägarför /93 anvisa ett reservafionsanslag pä 1556 500 000 knsamt 2.godkänna vad jag anfört omanvändningen av anslaget för att täcka kapitalkostnader för utbyggnader av vägE6 till motorväg pä delenStenungsund-Ljungskile. B 4.Byggande av länstrafikanläggningar Prop.1991/92:100 Bil.7 Sammanfattning av föredragandens förslag: - För ändamålet anvisas1037,4milj.kr. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt1992/93 Förslag Från anslaget betalas kostnader för byggandeav länsvägar och kostnader för investeringar i länsjärnvägan Vidarelämnas frän anslaget bidrag fill byggande av sådana statskommunvägar som inteär riksvägar, till väg- och gatuanläggningar samt till späranläggningar förkollektiv, persontrafik och cykelleden Vidare lämnas frän anslaget bidrag tillkollek-tivtrafikätgärder som främjar miljö, energieffektivitet och samordning.Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1988:1017) om statsbidrag tillvissa vägar och kollektivtrafikanläggningar m.m. samt förordningen (1988:933)om statsbidrag till vissa investeringar som rör kollektiv persontrafik. Vägverkethemställer om ett anslag på 4 630 milj.kn för budgetaret 1992/93 avseendeverksamheten under är 1993. Jag beräknarmedelsbehovet till 1037,4 milj.kn I följande sammanställning redovisas hurförbrukningen under anslaget beräknas i stort fördela sig för är 1993. Det ären uppgift för regeringen att göra den slutliga fördelningen. Investeringari länstrafikanläggningar Bidrag till investeringar i trafikmedel m.m. Bidrag till byggande av cykelleder Fränanslaget betalas bidrag till byggande av statskommunvägar som inte är riksväganEfter att ha tagit ställning till det tidigare nämnda betänkandet av denkommunalekonomiska kommittén kan det bli aktuellt för regeringen att återkommatill med förslag till ändringar av anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Byggande av länstrafikanläggningar förbudgetaret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag pä . 1991/92:100 Bil.7 Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar Sammanfattning av föredragandens förslag: - För ändamälet anvisas835,7milj.kr. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag 702559000 811400000 835 700000 Frän anslaget lämnas driftbidrag till statskommunvägarsamt väg- och gatuanläggningar för kollektiv persontrafik m.m.Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1988:1017) om statsbidrag tillvissa vägar och kollektivtrafikanläggningar m.m. Vägverkethemställer om ett anslag pä 1550milj.kn för /93 avseendeverksamheten under är 1993. har i en skrivelse föreslagit att de medelsom avsätts till forskning och utveckling för är 1993 höjs till 2,6milj.kr.Vägverket tillstyrker att så sken De till forskning och utveckling anvisademedlen är enligt min mening till stor nytta för den kommunala väghållningen.Det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs är inriktat mot de speciellaproblem som gäller väghållningen i tätorten Jag anser således att denföreslagna höjningen är väl motiverad och föreslår därför att medlen tillforskning och utveckling ökas till 2,6milj.kn Jag beräknar medelsbehovet till 835,7milj.kn I följandesammanställning redovisas hur förbrukningen under anslaget beräknas i stortfördela sig för . n----------------------------------------------------- 3---------------------------------------- Prop. Forskning och utveckling 2600000 Efter att ha tagit ställning till det tidigare nämndabetänkandet av den kommunalekonomiska kommittén kan det bli aktuellt förregeringen att återkomma till med förslag till ändringar av anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Bidrag till drift och under-håll avstatskommunvägar för /93 anvisa ett reservationsanslag pä 835700 000 kn Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar Sammanfattning av föredragandens förslag: - För ändamålet anvisas648,5 milj.kn Frän anslaget betalas bidrag till drift och byggande avvissa enskilda vägan Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1979:788) omstatsbidrag till enskild väghållning. Vägverkethemställer om ett anslag pä 875 milj.kr. för /93 avseendeverksamheten . Efteratt ha tagit ställning till det tidigare nämnda betänkandet av den kommunalekonomiskakommittén kan det bli aktuellt för regeringen att återkomma till medförslag till ändringar av anslaget. Jag beräknar medelsbehovet till 648,5milj.kn 1 följande sammanställning redovisashur förbrukningen under anslaget beräknas i stort fördela sig för Prop.1991/92:100 är 1993. Administration och rådgivning 34 700 000 Jaghemställer att regeringen föreslär att till Bidrag till drift och byggande av enskildavägar för /93 anvisa ett reservationsanslag pä 648500 000 kn B 7.Vägverket: Särskilda bärighetshöjande åtgärder Sammanfattning av föredragandens förslag: - För ändamälet anvisas707,3milj.kn Frän anslaget betalas kostnader och lämnasbidrag till vissa bärighetshöjande åtgärder pä riksvägar och primära länsvägarsamt på länsvägar i övrigt i , , ,, , och . Från anslagetlämnas även bidrag till byggande av vissa enskilda vägar i dessa län.Bidragsgivningen till enskilda vägar regleras genom förordningen (1979:788) omstatsbidrag till enskild väghållning. Bidragsgivningen till statskommunvägar regleras genom förordningen (1988:1019) omstatsbidrag till vissa vägar och kollektivtrafikanläggningar m.m. Vägverkethemställer om ett anslag på 1 950milj.kn för /93 avseendeverksamheten . Föredraganden Prop.1991/92:100 År1993 är det sjätte aret i det av beslutade tioåriga investerings- ' programmet för bärighetsupprustning av de allmänna vägarna i de s.k. skogslänen samt de viktigaste riksvägarna och deprimära länsvägarna i övriga delar av landet (prop. 1986/87:100 bil. 8, TU19,rskn 235). En upprustning av broarna pä dessa vägar är nödvändig för attnäringslivets transporter skall kunna tillgodoses och är en viktig del i enfortsatt regional utveckling. Vägverketbeslutade , efter samråd med berörda näringslivsorganisationer, om en tioårig plan för denödvändigaste upprustningsätgär-derna.Denna plan har reviderats under är 1990. Under är 1990 har sammanlagt87 objekt åtgärdats. Jag beräknar medelsbehovet till 707,3 milj.kr. Iföljande sammanställning redovisashur förbrukningen under anslaget beräknas i stort fördela sig för är1993. Bidragtill bärighetshöjande åtgärder på 20500000 Under aren 1989-1992 har medel anvisats underanslaget för inköp avvägutrustningoch byggande av fasta vägstationen Det är enligt min mening av stor vikt från säväl trafiksäkerhets- somvägslitagesynpunkt att gällande viktbestämmelserrespekteras. Av denna anledning anser jag att medel även fortsättningsvisskall anvisas för detta ändamål. Jaghemställer att regeringen föreslär att till : Särskilda bärighetshöjandeåtgärder för /93anvisa ett reservationsanslag på 707 300 000 kn B 8.Vägyerket: Försvarsuppgifter Chefenför försvarsdepartementet har tidigare denna dag anmält att anslagen inom denekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civila del kommer att behandlas i en proposition som kommeratt föreläggas under våren1992.1 avvaktan pä detta föreslår jag att anslaget förs upp med oförändratbelopp. Ril 7 Jag hemställer att regeringen föreslär " att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillVägverket: Försvarsuppgifter för /93 beräkna ettreservationsanslag pä 49190 000 kn 1991/92:100 Bil.7 Sammanfattning av föredragandens förslag: - TSVs framtida organisation Regeringenbör återkomma till med förslag om att avveckla TSV och att inordna trafiksäkerhetsarbeteti . Ensärskild utredare bör tillkallas för att föreslå hur bl.a. den periodiskafordonskontrollen kan avmonopoliseras. Ansvaretför att understödja den pläderande trafiksäkerhetsinformationen pä vägförs över till . () är central förvaltningsmyndighet för frägor om trafiksäkerhet. TSV skall särskilt samordnatrafiksäkerhetsarbetet. Verket ansvarar också för bil- och körkortsregistren,frägor om körkort, trafik på väg, fordon och trafiksäkerhetsinformation. TSVs verksamhet finansieras helt med avgifter somredovisas över anslagen C1.