prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Kostnaderför drift av data maskinanläggning m.m. 271 924 000 Engångsanvisning för ADB- investering Försöksverksamhetpå ADB- området 38 480 000 Ersättning till postverketm.m. 245 449 000 Bidrag till internationella socialförsäkring.sförbundet 289 000 Summautgifter 837 275 000 Försäljningav publika tioner mm. 20 000 Ersättning från allmänna pensionsfonden 62 516 000 Ersättning från de allmänna försäkringskassorna 283 760 000 Ersättningfrån de affärs drivande verken 6 300 000 Sununainkomster 352 596 000 Nettoutgift 484 679 000 -I- 8 507 000 -5 478 000 -8 834 000 -t- 58 800 000 -38 480 000 -67 134 000 - 52 619 000 + 4 005 000 -I- 3 431 000 - 18 360 000 -I- 300 000 -10 624 000 -41 995 000 Jag min beräkning av resurser till RFV för budgetåren 1992/93 och 1993/94utgått från den plan för omställning och minskning av den statligaadministrationen som redovisas kompletteringsproposition (prop. 1990/91:150). Jag räknar med att RFV:s resurser skall kurma minskaför tiden fram till med sammanlagt 22 milj.kr., varav underbudgetåren 1992/93 och 1993/94 med 4,8 resp. 7,9 milj.kr. ADB-systemär av central betydelse för en väl fungerande försäkringsadministration. Ettmodernt datastöd behövs för att försäkringskassoma skall klara de ökade kravsom ställs på dem. Det är härvid av mycket stor vikt att skyddet för denpersonliga integriteten tillgodoses. I ett delbetänkande (SOU 1991:9) Lokalasjukförsäkringsregister redovisar utredningen om socialförsäkringsregisterlag() ett förslag i fråga om inrättande av lokalasjukförsäkringsregister jämte särskild lagreglering i form av en registerlag.Delbetänkandet har remissbehandlats och förslagen övervägs inomregeringskansliet. Jag beräknar investeringsbehovet för vissa ersättnings-och kompletteringsanskaffningar för ADB inom socialförsäkringsadministrationentill 58,8 milj.kr. Denna investering behövs oavsett om lokala sjukförsäk- En nybeslutsordning har införts för ADB-investe- Prop.1991/92:100 För investeringar iADB-utrastning har jag beräknat medel en- Bil.6 Engångsanvisningenkommer att ersättas med lån i det budgetår RFV tillgodoserredovisningskraven enligt förordningen (1979:1212) med föreskrifter omstatliga myndigheters bokföring, i dess lydelse fr.o.m. den . RFV ärfunktionsansvarig myndighet för totalförsvarsfunktionen Socialförsäkring m.m.Eventuella medel för beredskapsåtgärder kommer att tas upp i särskildproposition om anslag inom försvarets område som regeringen på föredragning av chefen för försvarsdepartementet avseratt senare lägga fram till . Vidare kommer i denna propositionmedel att beräknas för administrationen av familjebidrag till värapliktiga. De inkomster av avgiftsbelagda tjänster somförekommer vid RFV bör enligt min mening redovisas under verkets anslag.Jag har beräknat dessa inkomster till ca 4 milj.kr. Jag har även beaktat attlönekostnadspålägget höjs . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillRiksförsäkringsverket för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 638 831077 1991/92 Anslag 649 651 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 567 353 000 1992/93 Förslag 643 880 000 Försäkringskassoraahandlägger enskilda ärenden inom socialförsäkrings- och bidragssystemen påregional och lokal nivå. Bestämmelseraa om allmänna försäkringskassor finns ilagen (1962:381) om allmän försäkring. Det finns 26allmänna försäkringskassor i landet, en i varje landstingskommun och i kommunsom inte tillhör landstingskommun. I finns en styrelse därordförande och vice ordförande utses av regeringen. Huvuddelen av denverksamhet som itmebär kontakt med de försäkrade sker vid något av de drygt 400lokalkontoren (inkl. ett 40-tal kontor med lägre servicegrad). Beslut i vissasocialförsäkringsfrågor fattas av socialförsäkringsnämnder som ärförtroendevalda och där ordföranden utses av regeringen. Det finns 167socialförsäkringsnämnder i landet. Hos försäkringskassoraa finns förnärvarande omkring 14 700 årsarbetare, varav arbetar vidlokalkontoren. 3Riksdagen 1991/92. Från anslaget finansieras avkostnaderaa för försäkringskassor- Prop.1991/92:lOC Resterande 85 %finansieras med arbetsgivaravgifter Bil.6 och egenavgifter från inkomsttitelpå statsbudgeten. Anvisade medel fördelas mellan de olika försäkringskassoraaav i samråd med . I enlighet med givna direktiv harRFV lagt fram ett huvudförslag som innebären resursneddragning med totalt 450 milj.kr. till ingången av ■ budgetåret1994/95. RFV menar att avgörande för i vilken takt resursneddragningen kangöras är genomförandetidpunkteraa för regelförändringar, behovet av insatserför kompetensutveckling samt möjlighetema att genomföra personalminskningar.Detta innebär enligt RFV att huvuddelen av neddragningen bör kunna genomförasunder senare delen av budgetperioden. Med en sådan neddragningstakt ges utrymmeför sådana kompetensutvecklingsinsatser som verket bedömer är helt nödvändigaför att klara de nya arbetsuppgifter, det nya arbetssätt och den förändring avarbetsorganisationen som håller på att genomföras. RFVs förslag innebär sammantaget en neddragningav lönekostnaderaa med 63 milj.kr. för /93, efter det attmedel för kompetensutvecklingsinsatser motsvarande 170 milj.kr. har avsatts.Enligt RFVs anslagsframställning gäller följande: - Den kompetensutveckling som behövs föromställningen till nya arbetsuppgifter och genomförandet avett nytt arbetssätt fordrar stora resurser. RFV hemställer attkompetensutvecklingsprogrammet i huvudsak finansieras genom de resurser somfrigörs genom regelförändringar. - Förfortsatt projekt- och försöksverksamhet beräknar RFV 10 milj.kr. för budgetåret1992/93. - Förinköp av nya telefonväxlar under /93 begär RFV medel engångsvispå 9,6 milj.kr. för en investering som är beräknad till drygt 13 milj.kr. förde närmaste två budgetåren. - Medelsbehovet för lokalkostnader kommer att ökaunder budgetperioden och fordra en medelstilldelning med 630,/93 resp. 633,5 milj.kr. - Pensionskostnaderaaär beräknade utifrån den av kassoraa prognos-ticerade ökningen av antaletpensionstagare. - Medelsbehovetför anslagsposten ersättning tillpostverket är beräknat utifrån försäkringskassoraas uppskattning av denvolymminskning av avier omsjukpenningutbetalning som kommer att bli följden av införandet av 14dagars sjuklön. 1991/92:100 Bil. Målet för verksamheten framöver är, ilikhet med vad som anges för RFV ett fortsatt arbete för en sänkning avohälsotalet. Såvälrehabiliteringsinsatseraa som försäkringskassoraas nya arbetssätt är av storbetydelse för möjligheteraa att minska sjukfrånvaron. Rersursneddragningen skall ske iden omfattning somjag tidigare nämnt. För kompetensutveckling tillförsförsäkringskassoma 30 milj.kr. Förslagsanslag 1992/. En planeringsram omfattandeanslagsposteraa förvaltningskostnader, lokalkostnader samt kompetensutvecklingberäknas för /93 till 4 . För /94beräknas en minskning av ramen med . Angående uppnådda resultatbeträffande ohälsotalet hänvisar jag till vad som anförts under anslag B 1. 1991/92:100 Bil. 1992/93 Föredraganden 4 063 916 000 Summa utgifter, kr. 4 780 609 000 Ersättning för extern verk- 3 681 356 000 Summa inkomster, kr. 4 213 256 000 Jag har i minberäkning av resurser till försäkringskassoma för budgetåren 1992/93 och1993/94 utgått från den plan för omställning och minskning av den statligaadministrationen som presenterades i kompletteringspropositionen (prop. 1990/91:150 del II). Förförsäkringskassomas förvaltningskostnader beräknar jag för nästa budgetår 4,1miljarder kr. Vid beräkningen av resurstilldelningen har jag tagit hänsyn till ingångna avtal och till en neddragning av förvaltningskostnaderaaför /93 med 200 milj.kr. och för /94 med 168milj.kr. Satsning påkompetensutveckling har stor betydelse för möjlighet attklara av sina framtida uppgifter vad gäller såväl rehabiliteringsarbetet somden övriga verksamheten. För detta ändamål anvisas 30 milj.kr. engångsvisvardera budgetåren 1992/93 och 1993/94. Jag har räknat med att ytterligareutrymme för kompetensutveckling får finansieras genom omprioriteringar inomplaneringsramen. Mitt förslaginnebär i stort sett att de resurser som frigörs genom införandet av sjuklöntills vidare får behållas och sättas in i kampen mot ohälsan. Jag föreslårvidare att 10 milj.kr. avsätts även för nästa budgetår för särskildprojektverksamhet. I anslagspostenövriga förvaltningskostnader har jag beräknat medel motsvarande 9,6 milj.kr.för investering i nya telefonväxlar avseende /93 och 3,6milj.kr. skall amorteras åriigenplus ränta (f.n. ) på halva Prop.1991/92:100 I beräkningen av kostnader förlokaler har viss hänsyn tagits till inträffade och beräknade kostnadsökningar.För att klara dessa kan det dock bli nödvändigt att minska lokalytorna i taktmed att arbetsuppgifter försvinner från försäkringskassoraa. Detta är ettlångsiktigt arbete som dock bör kunna påbörjas . Jag har räknat med att utrymme för eventuella ombyggnader fårfinansieras genom omprioriteringar inom planeringsramen. Förändringen avanslagsposten pensionskostnader är beräknad dels utifrån den av kassoma prognosticeradeökningen av antalet pensionstagare, dels utifrån kostnaden för det nyapensionsavtalet på kassaområdet. Med hänvisningtill sammanställningen och vad jag i övrigt anfört beräknar jag anslagsbehovetför de allmänna försäkringskassoraas förvaltningsutgifter under nästa budgetårtill . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Allmänna försäkringskassor för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . c.Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Prop. Samhällets direkta ekonomiska stöd till barafamiljeraa utgörs främst avallmänna barabidrag inkl. flerbarastillägg, bostadsbidrag, föräldraförsäkring,bidragsförskott, barapensioner samt vårdbidrag för handikappade bara. Vidarefinns ett särskilt stöd motsvarande bidragsförskott till ensamståendeadoptivföräldrar och ett bidrag tillkostnader för att adoptera bara från utlandet. Familjepolitikenskall underlätta för föräldraraa att själva välja den vård och fostran av baraenoch den arbetsfördelning som passar dem och barnen bäst. Det innebär attfamiljepolitiken skall främja både valfrihet och jämställdhet mellan kvinnoroch män. Den som väljer att förvärvsarbeta skall ha utbyte av detta. En nyfamiljepolitik syftar till att ge ökad valfrihet för småbarnsföräldrar. Omvarje barafamilj får möjlighet att lösa baraomsorgen på det sätt den självönskar skapas större trygghet. Det innebär att det måste finnas baraomsorgutanför hemmet av god kvalitet för den som vill ha det och bättre ekonomiskamöjligheter för dem som önskar stanna hemma när baraen är små. En omläggning av familjepolitikenkommer att ske i flera steg. I ett förstasteg har beslutat (prop. 1991/92:65, SoUl2, rskr. 85) att existerandehinder för fri etablering och fritt utnyttjande av olika former av baraomsorgtas bort. Baraomsorgsbidraget följer det val som föräldraraa träffar.Statsbidrag lämnas till fler alteraativ . Härigenom harföratsättningar skapats för att snabbare nå målet full behovstäckning ibamomsorgen. I ett andra steg införs ett bättre ekonomisktstöd som syftar till att öka barnfamiljeraas valfrihet ochrättvisan mellan dem. Detta utformas som ett vårdnadsbidrag lika för alla bara.Den statsfinansiella utvecklingen är av avgörande betydelse för i vilken taktdetta stöd sedan byggs ut. För attunderlätta för barafamiljeraa har samhället byggt upp ett stödsystem somsyftar till att ge ett ekonomiskt stöd de har en storförsörjningsbörda. Familjer med bara är generellt sett unga och har ofta lågainkomster som de har höga levnadsomkostnader. Genom det ekonomiskafamiljestödet omfördelas resurser över livscykeln genom att inkomsttagare sominte är försörjningsansvariga för bara, bidrar till att stödja barafamiljeraaunder den period deras ekonomiska behov är som störst. Ekonomiskgrandtrygghet är särskilt viktigt för familjer i utsatta situationer t.ex. nären förälder av något skäl blir ensam vårdnadshavare till ett eller flera bara. Följande exempel visar de bidragsom kan utgå till en ensam- Prop.1991/92:100 stående förälder med två bara somhar bidragsförskott, vid en beräknad Bil.6 bostadskostnad på 4 500kr./mån. och en årlig förvärvsinkomst på . Bidrag Kr./månad Kr./år Barnbidrag 1 500 18 000 Bidragsförskott 2 246 26 952 Bostadsbidrag 2 470 29 640 Totalt 6 216 74 592 Utveckling av detfamiljeekonomiska stödet Följande sammanställning visaromfattningen och utvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd till barafamiljeraa(milj.kr. Uppgifternaför är beräknade. * Nuvarande regler. Om man tilldessa belopp lägger studiehjälpen kan samhällets direkta stöd tillbarafamiljeraa beräknas till . Till detta kommer statensbidrag till baraomsorgen med . Genom de allmänna bambidragentillförsäkras alla familjer med bara ett grandläggande ekonomiskt stöd. Allmäntbarabidrag lämnas till dess baraet fyller . För elever i grandskolan ellerviss annan utbildning som fyllt utgår förlängt bambidrag. Bidraget utgårmed samma belopp som det allmänna barabidraget. Som ett led iskattereformen höjdes det allmänna barabidraget till 9 000kr. per bara och år. En ytterligare höjning till . per bara och årgenomförs den . Av följandetabell framgår barabidragsbeloppen vid olika baraantal. 1991/92:100 Bil. a/Inkl. I det följandelämnas förslag till förändringar avregleraa för barabidrag vid vistelse på flyktingförläggning. Förslaget innebäratt barabidrag inte skall kunna utgå för tid då en familj har erhållitdagbidrag för baraet enligt lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. Bostadsbidrag lämnas tillbamfamiljer, till ungdomar och studerande samt till andra hushåll utan bam. Det totalaantalet hushåll med bostadsbidrag uppgick till knappt 328 000. Somframgår av följande tablå har antalet bidragstagare ökat markant jämfört med år1989 (motsvarande uppgifter för föreligger ej). Ökningen beror dels påatt bostadsbidragen till hushåll med bam till följd av skatteomläggningenlämnas inom väsentligt vidgade bostadskostnadsgränserunder , dels på att bostadsbidrag till andra hushållutan bara än ungdomshushåll infördes fr.o.m. den Ijanuari 1991. Vidare har enökning av antalet bidrag till ungdomar mellan skett mellan debåda bidragsåren. Hushållmed bostadsbidrag, (1000-tal) Hushåll med barn makar/samboende ensamstående Hushåll utan barn ungdomar andra Regeringen kommer atttillsätta en utredning som skall förbereda en överföring av administrationenav bostadsbidrag från kommuneraa till försäkringskassoraa. Vidare kommer en översyn avbostadsbidragssystemet att göras inom i anslutningtill det beredningsarbete som pågår när det gäller ett nytt ensamförälderstöd. Föräldraförsäkring Prop.1991/92:100 6 Föräldraförsäkringen syftar tillatt ge föräldrama ersättning för inkomstförlusti samband med ledighet för vård av bara. Genom föräldraförsäkringen harföräldraraa rätt till ersättning och genom föräldraledighetslagen rätt till ledighet för att vårda bara. Ersättning utges i form av föräldrapenning,tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Den beräknadekostnadsutvecklingen i löpande priser för de olika förmånsslagen framgår avföljande tabell (milj.kr. Regleraa inomföräldraförsäkringen är från administrativ synpunkt resurskrävande.Föräldraförsäkringen omfattar flera förmåner som kan kombineras på olika sätt. Detta leder till att regleraa upplevs som svåröverskådliga som de ger upphov till en stor belastning på försäkringsadministrationen.Regeringen kommer att med utgångspunkt frånriksförsäkringsverkets förslag, som närmare redovisas i det följande, föreläggariksdagen en proposition med förslag till ändringar i föräldraförsäkringen isyfte att uppnå administrativa förenklingar. 1991/92:100 Bil. Fördelningav antal ersatta dagar mellan män och kvinnor /::i:"Mmimimk tiiiiij Kvinnor 1 M Män 1 Som framgår avdiagrammet är papporaas andel av uttagna dagar med föräldraperming mycketliten. För att främja kontakten mellan pappor och bara är det av vikt attpapporaas uttag av föräldrapenning ökar. Med hänsyn härtill och då långsiktigainsatser krävs för att ändra papporaas beteende i detta avseende bör denföratvarande regeringens åtgärd att avsätta medel för särskildainformationsinsatser i detta syfte fortsätta. Vårdbidrag för handikappade barn Föräldrar med ett sjukt ellerhandikappat bara som behöver särskild tillsynoch vård i hemmet kan få vårdbidrag med samma belopp som folkpension jämtepensionstillskott för en förtidspensionär. Vårdbidraget utges med helt,halvt eller fjärdedels bidrag. Omkring 16 700 vårdbidrag beräknas utges under det kommande budgetåret. Vidberäkning av rätt till vårdbidragbeaktas även merkostnader på grand av baraets sjukdom eller handikapp.Bidraget beskattas som inkomst av tjänst. En viss del av vårdbidraget kan dockbestämmas som ersättning för merkostnader. Derma del är skattefri. För bara somvårdas på institution kan s.k. ferievårdbidrag lämnas när baraet vistas iföräldrahemmet. I bereds f.n.frågan om vissa förbättringar av vårdbidraget.Jag avser att återkomma till regeringen med förslagtill en proposition om en reform inom detta område. Reformförslaget avsesinnebära dels höjda nivåer på vårdbidraget, dels att de s.k.merkostnadsersättningaraa betalas ut utöver ett grandbelopp för vårdbidraget.Hela vårdbidragets grandbelopp avses bli ATP-grandande. Barnpensioner Prop.1991/92:100 Nya regler förefterlevandepensioneringen trädde i kraft . Enligt de nyaregleraa utges barapension från folkpensioneringen till bam under varsfar eller mor eller båda föräldrar avlidit. För bara som går i grandskola,gymnasium eller liknande kan barnpension dock utges längst t.o.m. juni månaddet år baraet fyller . Nivån för barapension är högst och lägst 25 %av basbeloppet. Denna nivå gäller för pension efter vardera föräldera om bådaföräldraraa avlidit. Genom bidragsförskotten gersamhället ett ekonomiskt grandskydd för bara vars föräldrar lever åtskilda.Bidragsförskott utgår vanligen av basbeloppet. Antalet bam för vilkabidragsförskott utges kan beräknas till drygt 281 000. I det följandekommer jag att föreslå att bidragsförskott i likhet med det allmännabarabidraget skall kunna utges längst vid utlandsvistelse. Regeringen har lämnat enproposition (prop. 1991/92:81) till med förslag om ett särskiltbidrag till ensamföräldrar med barasom kompensation för borttagandet av den särskilda skattereduktionen.Förslaget innebär att till de berörda föräldraraa betalas ett särskilt beloppom I . för vartdera och 1992. För ärdet särskilda bidraget . Reglema för det tillfälliga bidraget föreslåsträda i kraft den . 1990/91 Utgift 14 344311318 1991/92 Anslag 17 200 000000 1992/93 Förslag 17 645 000000 Det allmännabambidraget lämnas fr.o.m. den med . Därutöver lämnas flerbarastillägg med belopp som per årräknat motsvarar ett halvt bambidrag för det tredje baraet, av ett heltbarnbidrag för det fjärde baraet samt 150 %av ett helt barabidrag till det femte bamet och varje ytterligarebam. Även 16-19-åringar som studerar medräknas vid bedömningen av rätt tillflerbarastillägg. Bambidragetbetalas ut fr.o.m. månaden efter baraets födelse. Motsvarande gäller när rätten till barnbidrag inträder av armat skäl än födelse. Bidragetutges t.o.m. kvartalet då bamet fyller . Förlängtbarabidrag lämnas med samma belopp som det allmärma Prop. kvartalet efter det då bamet har fyllt , när Bil. baraetstuderar vid grandskolan eller deltar i viss annan motsvarande utbildning. har beslutat om en ytterligare höjning med . per bara och år fr.o.m. efter förslag ibudgetproposi-fionen (prop. 1990/91:100 bil.7, SoU12, rskr. Det statsfinansiella läget haremellertid därefter försämrats varför den beslutade höjningen, efter förslag iregeringens proposition (1991/92:38) om inriktningen av den ekonomiskapolitiken, flyttas fram till den 1januari 1993. beslutade i enlighet med propositionens förslag (FiUlO,rskr. Kostnaderaa täcks helt av medel från statsbudgeten.Administrationen av barabidragen handhas av ochförsäkringskassorna. Verketberäknar medelsbehovet for /93 till 18 620 milj.kr. Beräkningaraagrandas på det tidigare beslutet om en barabidragshöjning med . perbara och år och på befolkningsprognos för år 1991.Med ledning härav beräknas antalet bidragsberättigade bam vara ca 1 702 000vid utgången av . Antalet familjer med flerbarastillägg beräknas till lägst 176 000. Antalet mottagare avförlängt bambidrag beräknas till ca 36000. Barnbidragi samband med vistelse på flyktingförläggning m.m. Personersom vistas på en statlig flyktingförläggning för asylsökande har enligt lagen(1988:153) om bistånd tillasylsökande m.fl. rätt till ekonomisktstöd. Detta lämnas i form av kostnadsfri bostad, dagbidrag och särskilt bidrag.Motsvarande ekonomiska stöd lämnas under vissa föratsättningar också tillasylsökande och andra personer som sökt uppehållstillstånd i ochvistas i en kommun i väntan på beslut i tillståndsärendet. Dagbidraget skall tillförsäkra de asylsökande en skäliglevnadsnivå under vistelsen på en förläggning eller i en kommun i avvaktan påbeslut. Nivån på dagbidraget för bam har beräknats med utgångspunkt från attbarabidrag inte betalas ut. Allmänt barabidrag lämnas för här i riket bosatt barasom inte är svensk medborgare, om baraet eller endera av föräldraraa vistas ilandet . För att en utlänning skall anses bosatt iSverige måste han ha fått ett sådant uppehållstillstånd, som kan ligga tillgrand för folkbokföring här. Vid bedömning av om kravet på sex månadersvistelse är uppfyllt rekommenderar i sina allmänna råd 1986:7 om allmäntbarabidrag att hela den faktiska vis- Prop.1991/92:100 telsetiden i , dvs. även tideninnan uppehållstillståndet beviljats. skall räknas tillgodo. Bidrag kan dockbetalas ut tidigast fr.o.m. månaden efter den då uppehållstillstånd beviljas. När familjenbeviljats uppehållstillstånd i placeras den normalt i någon kommun i landet. Sådana placeringar skeri vissa fall utan tidsutdräkt. I andra fall kan väntetider uppstå. Närplaceringen inte sker borfamiljen kvar på förläggningen eller i den kommun den vistas i förebeslutet om uppehållstillstånd varvid dagbidrag för asylsökande fortfarandelämnas. Fr.o.m. månaden efter det uppehållstillstånd beviljats kan familjen också ha rätt till barabidrag även om flyktingbidraglämnas . S.k.kvotflyktingar beviljas uppehålltillstånd från början av deras vistelse i , eftersom avsikten redan då äratt de skall stanna i landet. Det innebär att om de stannar påflyktingförläggning uppstår situationen attfamiljeraa uppbär både dagbidrag för asylsökande och allmänt barabidrag. Enligt minmening är det inte rimligt att bambidrag utgår för tid då baraets levnadskostnader i sin helhet täcks avallmärma medel i form av dagbidrag tillasylsökande. Det innebär att samma kostnader ersätts två gånger. Jagföreslår därför att barnbidrag inte skall läinnas som biståndlämnas enligt lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. Det ur praktisksynpunkt bästa sättet att undvika sådana dubbelbetalningar är att införa enregel i lagen (1947:529) om allmänna barabidrag som föreskriver att barabidraginte lämnas för den tid då dagbidrag utges för bamet. Den nya regelnföratsätter att underrättelser om uppburet flyktingbidrag överförs fråninvandrarverket tillförsäkringskassoraa. Riksförsäkringsverketberäknar att utgifteraa för barabidrag minskar med ca 2 milj.kr. pågrand av den föreslagna åtgärden. De nya reglema bör träda i kraft den 1 juli1992. Förslagetkräver ändring i lagen om allmänna barabidrag och lagen (1986:378) om förlängtbarabidrag. Av lagtekniska skäl torde ändringen beträffande allmänt bambidragfå ske såsom ändring i dels lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om'ändring i lagen (1947:529) om allmänna barabidrag, dels lagen (1991:1940) omändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barabidrag. Förslag tilllagar om ändring i ifrågavarande lagar har upprättats inom socialdepartementetoch bör fogas till protokollet som bilagorna 6.1- 6.3.