prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Miljöskyddet fär inte vara svagare än de regler EG har antagit.Däremot får medlemsländerna i flertalet fall ha och införa strängare regler änvad som föreskrivs av gemenskapen. Som närmare beskrivs av statsrådet harEFTA-länderna och EG framförhandlat ett avtal om ett europeiskt ekonomisktsamarbete, EES. Avsikten är att skall träda i kraft den Ijanuari1993, men samarbetet inleds redan i och med att avtalet undertecknas. skapar nya möjligheter för ett ökatmiljösamarbete och ger en plattform för att påverka den framtidagemensamma miljöpolitiken i . leder i vissa fall till att miljöregler införs i påområden som inte är reglerade. Vidare kommer genom bestämmelsernaom övervakning att kunna påtala när EG:s medlemsländer inte uppfylleröverenskomna EES-regler. Detta kan få direkt betydelse för den svenska miljön. utgår från att miljöarbetet i första handskall vara förebyggande, att miljöstörningar skall angripas vid källan samtatt den som förorenar miljön skall betala. I syfte att etablera samordnade regelverk medförEES-avtalet att EFTA-länderna skall tillämpa på bl.a. följandeområden: -tillgång till miljöinformation -utsläpp av vissa föroreningar frånstora förbränninganläggningar och anläggningar för förbränning avhushållsavfall. -avfall, inkl. gränsöverskridandetransporter. Vad gäller dessa regler är det i princip ingenting somhindrar att vi har eller inför strängare miljöskyddsåtgärder. Samordningen med medför att vi i Sverigekommer att införa regler beträffande traktorer och vissa andra motorredskap,inkl. EG:s kvalitetskrav för luft och vatten kommer attleda till att minimikrav införs i . EFTA-ländernaåtar sig inom ramen för att följa EG:s harmoniserade regler påvaruområdet inkl. kemikaliekontroll. rådendär svenska regler bedömts motsvara en högre skyddsnivå har sär- Prop.1991/92:100 skilda lösningar utarbetats. Behovet av ändringar i svensk lagstiftning övervägs förnärvarande i . EES-samarbetet medför vidare att och andraEFTA-länder kan medverka på lika villkor i den nya europeiska miljömyndigheten,EEA. Avtalet täcker också hela EG:s forskningsprogram, vari miljöforskningsprogrammenSTEP och EPOC ingär. och övriga EFTA-länder kommer också attsamarbeta med EG när det gäller utvecklingen inom en rad miljöområden såsomekonomiska styrmedel, nya aktionsprogram samt samråda inför internationellaförhandlingar. 2.2Samarbete med Öst- och Storainsatser kommer att krävas för att förbättra miljösituationen i Central-ochÖsteuropa. Ett öppet och demokratiskt samhälle med fria organisationer,politisk pluralism och marknadsekonomi är viktiga förutsättningar för ettframgångsrikt miljöarbete. skall spela en aktiv roll i detta arbete. Kunskaps- och tekniköverföring prioriteras genom attSverige inom forskning och utbildning bereder utrymme för studenter ochforskare från Öst-och . Svenska företags och ideellaorganisationers möjligheter att bidra till en positiv utveckling skalltillvaratas. Det är angeläget att nätverk etableras pä alla nivåer mellanföretag, skolor, universitet och myndigheter. har en skyldighet att ge de unga demokratiernahjälp och stöd i deras omställningsprocess. Miljöförstöringen i Öst- ochCentraleuropa är omfattande. Miljöinsatserna spelar därför en betydelsefullroll i samarbetet mellan och , och . har ett särskilt samarbetsprogram pämiljöområdet med . Programmet är inriktat påinformationsutbyte och kunskapsöverföring samt att skall öka den egnatillverkningen av miljöskyddsutrustning. Fram till hadeberedningen för ekono-miskt-tekniskt samarbete (BITS) beslutat om miljöinsatseri för 38 milj.kr. För /93 föreslås medel anvisas förbilateralt miljösamarbete under huvudtitel. Egen produktion av miljöskyddsutrustning i Öst- ochCentraleuropa är också det främsta syftet för det samnordiskamiljöfinansieringsbolaget, NEFCO. Fram hade NEFCO behandlatett 30-tal ansökningar och beviljat finansiering för fem projekt. På svensk-polskt initiativ hölls en konferens påregeringschefsnivå i neby . Vid konferensen beslöts att ett ätgärdsprogram för att återställa ekologisk balans skulle tas fram. En särskild arbets grupp inoin ramen för skall utarbeta ett förslag till ätgärdsprogram som skall redovisas inför en miljöministerkonferens i april 1992.1 programmet redovisas varje lands föroreningskällor uppdelade efter de områden i som påverkas. En förutsättning för att åtgärder skall 12 kunnapåbörjas under är 1993, i enlighet med regeringschefernas beslut, är Prop.1991/92:100 att projekteringsarbeten påbörjas . Underutrikesdepartementets hu- Bil. 15 vudtitel har medel beräknats för dettaändamål. De insatser i och samarbete med Öst- och Centraleuropasom inletts på miljöområdet kommer att fortsätta i än högre grad. Samarbetetavser främst samt ett kraftigt förstärkt samarbete mellanmyndigheterna i resp. land. Medel för miljösamarbetet med Öst- ochCentraleuropa kommer att anvisas frän en ram på 430 milj.kr. som redovisasunder huvudtitel. För kärnsäkerhet och strålskydd i Östersjöregionenfinns ett särskilt samarbetsprogram, som frän svensk sida samordnas avkärnkraftinspektionen och strålskyddsinstitutet. anvisaderegeringen 15 milj. kr. frän anslaget för bidrag till internationellabiståndsprogram till samarbetet som bl.a. avser jämförande säkerhetsanalyser,utformning av lagstiftning och uppbyggnad av en tillsynsmyndighet i . Vid ESK:s Krakow-symposium om kulturarvetuppmärksammade behovet av skydd för kulturmiljöer utsatta för bl.a.luftföroreningar. Delta-garstaterna förband sig att eftersträva en samordningav beslut inom området samt alt motverka nedbrytningsprocessen. Den svenska och polska regeringen har inbjudit samtligastater i till en trafikpolitisk konferens den 17-18 mars1992. Det fortsatta miljöarbetet inom trafiken står högt på dagordningen förkonferensen. Ijuni1992 hålls om miljö och utveckling (UNCED) i . , som är öppen för alla stater, leder förhandlingarnainför konferensen. Parallellt med den förberedande kommittén arbetar särskildaförhandlingskommittéer med konventioner för klimatfrågan resp. biologiskmångfald. Förhandlingarna är inriktade mot följande resultat: nEnprincipdeklaration om miljö och utveckling (EartU Charter). Den skall fastställa centrala principer för staters och individers rättigheter och skyl digheter för att säkerställa en hållbar utveckling. n En ramkonvention om klimatfiågor i syfte att begränsa utsläppen av växt husgaser, bl.a. koldioxid. Avsikten är att konventionen skall kunna öpp nas för undertecknande vid UNCED. En utgångpunkt för ar bete med konventionen är bl.a. trepartiuppgörelsen om energipolitiken . En svensk analys av klimatfrågan har gjorts av naturvårds verket, n En konvention om biologisk mångfald som syftar till alt bevara mångfal den och främja ett hållbart nyttjande av både vilda och domesticerade djur och växter samt reglera principerna för rätten till de genetiska resur serna. D Ett samlat handlingsprogram för nationella och internationella miljöåt gärder under detta och in i nästa århundrade (den s.k. I handlingsprogrammet ingår dels stora miljöområden såsom markvård, skogsvärd, marin miljö, bioteknik, kemikalieanvändning och avfallshan- 13 tering, dels åtgärder somberör kopplingar mellan miljö och exempelvis Prop. 1991/92:100 fattigdom,befolkningsutvecklingen, utvecklingsländernas skuldsättning. 15ekonomiska styrmedel och tillgång till miljöanpassad teknik. I arbetet medhandlingsprogrammet diskuteras också möjligheterna att inleda förhandlingar omen internationell överenskommelse om förvaltning och utnyttjande av jordensskogstillgångar, n Rekommendationer om formerna för FN-systemets framtidaarbete med miljö och utveckling och vilka institutioner inom FN soin skall haett särskilt ansvar för miljöfrågorna. Vid UNCED kommer frågan om resursöverföringar till att bli mycket viktig. Detbehövs särskilt bistånd för att skall kunna delta i globalaåtgärdsprogram. har beredskap för att delta i de resursöverföringarsom konferensen kan komma att besluta eller rekommendera. Medel för detlaföreslås under huvudtitel. har tagit initiativ till att söka anordna envärldskonferens kring trafik- och miljöfrågor i FN:s regi. Ett beslut om dettaskulle kunna fattas vid UNCED. I finns en nationalkommitté (ME 1990:01) förförberedelser inför UNCED. I kommittén ingär företrädare för riksdagspartier,myndigheter, organisationer och forskningen. Den har isamräd med nationalkommittén utarbetat en svensk nationalrapport till UNCED. D I det svenska utvecklingsbiståndet integrerasmiljöaspekterna. Som komplement till detta finns särskilda bbtåndsmedel förmiljöinsatser. Under huvudtitel föresläs 155 milj.kr.till miljöinsatser under bidraget till internationella biståndsprogram och 250milj.kr. till särskilda miljöinsatser under utvecklingssamarbete genom SIDA. D Inom har miljöministrarna under år 1991fastställt rekommendationer för användningen av ekonomiska styrmedel på miljöområdet.Arbete pågår inom på en rad centrala miljöområden, bl.a. hur miljö- ochhandebregler skall kunna samverka, om begränsning av användningen avmiljöskadliga kemikalier, om kontroll av avfalbtrans-porter över gränserna samtom miljöskatter. Vid ett möte mellan miljö- och biståndsministrar idecember 1991 diskuterades en ökad integrering av miljö- och utvecklingsfrågori samarbetet inom . I uttalandet från mötet, som var det första i sittslag, framhölls bl.a. behovet av en modifierad global miljöfond för attöverföra ytterligare resurser till utvecklingsländerna. D I har ett arbete inletts som enligt svensktsynsätt syftar till att se över handelsregelverket mot bakgrund av den ökadebetydelse miljöpolitiken har för alla länder. D De europeiska transportministrarna har inom ramen förCEMT antagit en resolution om att utveckla internationellaregelsystem för bl.a. nu"nskad bränsleförbrukning. nUtsläppen av flyktiga organbka ämnen (VOC) i skall minska med räknatfrån , enligt ett Prop. 1991/92:100 avtalsom undertecknades inom ramen för konvention Bil. 15 om långväga gränsöverskridande luftföroreningar.Enligt beslut (prop. 1990/91:90, JoU30, rskr. 338) är det svenskamålet att VOC-utsläppen skall minskamed räknat ärs nivä. Utifrån samma konventlon pågår förhandlingar om nya mäl för att begränsasvavelutsläppen. Arbete har också påbörjats för att genom ett nytt protokollminska kväveutsläppen. har initierat ett arbete om metaller och stabila organiska ämnen med inriktningpå bindande protokoll om minskade utsläpp. n Länderna inom ECE undertecknade i Esbo,, en konventionom krav på att miljökonsekvensbeskrivningar skall utarbetas och kommuniceras innan beslut fattas om projektsom kan ge upphov till gränsöverskridandemiljöpåverkan. Den s.k. Esbokonventionen ratificerades avSveriges regering efter godkännande (prop. 1991/92:5, BoU5,rskr. n Enramkonvention för att öka kärnsäkerheten häller pä att utarbetas inom det internationella atomenergiorganet, lAEA.Ett underlag skall behandlas avIAEA:s styrelse . Pä svenskt initiativ ingär slutförvaring avradioaktivt avfall i de omräden som tas upp i konventionsarbetet. n Flera konventioner för att skydda vilda djur ochväxter har utvidgats det senasteåret. Det gäller bl.a. ökat skydd för småvalar enligt Bonnkonventionen till skydd för flyttande vilda djurarter. Inom har en europeisk naturvårdsstrategi utarbetats tillskydd för europeiska vilda djur ochväxter samt deras livsmiljöer. Inom ramen för CITES-konven-tionen om handel med utrotningshotade arter harSverige till 1992 ärs partsmöte föreslagit att bl.a. atlantisk tonfiskskall omfattas av konventionens mest restriktiva handelsregler. Miljöarbeteti utvecklas i enlighet med miljöpolitiska beslut , vilket bl.a. innebär att varjesektor får ett allt större ansvar för miljöutvecklingen inom detegna området. De myndigheter som arbetar med jordbruks- och transportfrågor håller pä att utveckla rutiner föregna ärliga miljörapporter. Avsiktenär att dessa skall ingå i underlaget till framtida miljöredovisningar. Inom naturvärdsverket prioriteras ett nytt programför att bygga upp miljöövervakningen,bäde pä nationell och regional nivä. Som komplement till tidigare övervakning av framför allt förekomstenav olika föroreningar kommer denframtida miljöövervakningen även att inkludera hälsoeffekter och utvecklingeni olika biotoper. De svenska utsläppen av svaveldioxid är välnere i den nivä som mot svarar beslut om mål förär 1995. Utsläppen av kväveoxider har också minskat, men uppsatta mål till år1995 kan endast näs under förutsätt ning att ytterligare åtgärder vidtas. När det gäller koldioxid skall verka för att detotala koldioxidut- Prop. 1991/92:100 släppen i inteöverstiger nuvarande nivå för att därefter Bil. De svenskautsläppen av koldioxid var något lägre än under åren 1988 och 1989.Enligt preliminära uppgifter minskade utsläppen av koldioxid frän trafiken iSverige . Utsläpp av vattenföroreningar till svenska kustområdenhar minskat med avseende på fosfor och metaller. Utsläppen av kloreradeorganiska ämnen från massaindustrin har också minskat. Även utsläppen av kvävetill kustvattnet har troligen gätt ner något, trots att statistiken visarökande utsläpp. Detta beror troligen på brister i äldre statistik överkväveutsläppen. resultatredovisning från naturvårdsverketinnehåller främst uppgifter om förändringar av vatten- och luftbuma utsläpp.Regeringen avser, i enlighet med regeringsdeklarationen, att återkommanderedovisa miljösituationen till . planerar att göra ensammanfattande redovisning av hur miljösituationen i landet utvecklas. Bränsleförbrukningenoch därmed avgasutsläppen frän allatyper av transporter minskade påtagligt och liggerför t.ex. koldioxid pä 1988 ärs nivå. Försäljningen av drivmedel minskade meddrygt som trafikarbetet gick ned med ett parprocent inom bäde vägtrafik och sjöfart. Järnvägstrafiken minskade under dessaår med och flygtrafiken . Försäljningen av nya bilar gick nedmed ca en tredjedel . kommer att i mars 1992presentera en ny trafikprognos, som kan ge underlag för nya utsläppsberäkningarför . Trafiksektorns arbete med att minska bl.a.avgasutsläppen skall, enligt beslut (prop. 1990/91:90, TU30, rskr.345) styras av de globala, nationella och lokala miljömål som har beslutats. Ensärskild strategi har lagts fast för hur trafiksektorn skall bidra till att uppfylla målen genom att kraftigtminska hälsofarliga och miljöstörande effekter samt begränsa klimatpåverkan. I enlighet med riksdagsbeslutet utvecklasjärnvägssystemet i för att stärka dess ställning sommiljövänligt transportalternativ. Under vären och har beslutfattats om nya järnvägssatsningar bl.a. och , samt omatt börja bygga och en järnvägstunnel genom Hallandsåsen.Dessutom har regeringen tidigarelagt ytterligare järnvägsprojekt, t.ex.utbyggnaden för snabbtåg mellan och . Storstädernas trafikmiljö har belysts istorstadsförhandlarnas förslag. Statliga bidrag om sammanlagt 5,5 miljarderkronor har avsatts till dessa projekt.Investeringarna syftar till att förbättra storstädernas trafik- ochmiljösituation. En ansökan om att bygga en bro över kommer attbli föremål för miljöprövning enligt naturresurslagen, miljöskyddslagen (1969:387) och 16 vattenlagen.En bred miljökonsekvensbedömning kommer därmed att ske. Miljöprövningenskall gälla en fast förbindelses regionala påverkan och ef- Bil. Avgörande i denna bedömning är att den sä kallade nollösningenvad gäller vattenströmningen mellan och Respekten för det med träffade avtalet kräver att miljöprövningengörs med största möjliga noggrannhet. skalläven andra stater än och ha möjlighet att yttra sig om projektet,i enlighet med den s.k. Esbokonventionen. fick tillständ enligtnaturresurslagen för att bygga en tredje bana vid . Iregeringens beslut ingick bl.a. krav pä att föroreningarna frän den samladeverksamheten vid flygplatsen skall begränsas. Bl.a. får utsläppen avkväveoxider och koldioxid efter det att banan är klar, inteöverstiga 1990 ärs nivå. Till den samlade verksamheten räknas ävenmarktransporter till och fränflygplatsen, inkl. den tidigare nämnda tågförbindelsen till . Regeringen har beslutat att även lokaliseringen av dennya flygplatsen i skall prövas enligt naturresurslagen. ansökte enligtnaturresurslagen om att få öppna en ny färjeled i , den s.k.Rödkobbsleden. Ansökan återkallades sedan kommun motsatt sigden. En samordning av land- och sjötransporter till skall päregeringens uppdrag utredas av den s.k. (K1991:C).S)d'tet är att fä underlag för att uppnå effektiva och miljövänliga lösningarför transporter. Regeringen har föreskrivit, i enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1990/91:90, JoU30, rskr. 338), att nya fordon skall delas in imiljöklasser efter vilka krav på avgasrening de uppfyller. Bestämmelserna avserfordon av modell är 1993 och senare och för dessa differentieras bilaccisen till förmån för de miljömässigt bästaklasserna. För personbilar, lätta lastbilar och bussar motsvarar miljöklass 3dagens krav i , miljöklass 2 svarar mot federala kravfrän modeller och miljöklass 1 stämmer överens med nyakrav på avgasrening. Kommande skärpta EG-krav av motsvarande innebörd kommeratt inordnas under miljöklass 2 i det svenska miljöklassystemet. Miljöklassernaför tunga lastbilar och bussar är i fråga om gränsvärden och provmetoderanpassade till nuvarande och kommande EG-krav och omfattar i miljöklass 1 ävensärskilda bullerkrav. Ett fortsatt långsiktigt utvecklingsarbete för en ökadanvändning av miljöanpassad fordonsdrift aviseras ikommunikationsdepartementets bilaga. Varornasmiljöpåverkan, från rävaruuttag till avfallshantering, har fått relativt settstörre betydelse i miljöarbetet och kräver ett omfattande internationelltsamarbete. En interdepartemental arbetsgrupp analyserar utgångspunkterna fören långsiktig strategi för att begränsa varornas miljöpåverkan i alla led.Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete . 2Riksdagen 1991/92. Varornasinnehåll av hälso- och miljöskadliga ämnen Prop. Arbetetmed att avveckla och begränsa användningen av ämnen i kemiska ''- produkteroch varor som är skadliga för hälsa och miljö fortsätter. En bättre tillämpningav substitutionsprincipen är en huvuduppgift för kemikalieinspektionen. Idetta arbete har 13 ämnen eller ämnesgrupper prioriterats. Förbud ochbegränsningar har beslutats för kvicksilver och klorerade organiskalösningsmedel. Frän är febertermometrar med kvicksilverförbjudna. Vissa mätinstrument och apparater med kvicksilver har förbjuditsfrån . De klorerade organiska lösningsmedlen metylenklorid,trikloretylen och tetrakloretylen har förbjudits i kemiska produkter som säljstill konsumenter från . Metylenklorid och trikloretylen iprodukter för yrkesmässigt bruk har förbjudits frän . En rad åtgärder, oftast med syfte att näöverenskommelser med berörda branscher, har vidtagits för att begränsaanvändningen av bly, arsenik, kreosot, krom, organiska tennföreningar,ftalater, bromerade flamskyddsmedel, klorparaffiner och nonylfenoletoxylater. Avvecklingen av CFC och andra ozonnedbrytande ämnen följerplanerna. beslutade regeringen att 1,1,1-trikloretan samthaloner och koltetraklorid förbjuds frän utgången av 1994 resp. 1997.Användningen av HCFC-22 begränsas enligt samma beslut frän den 1 januari 1994.Begränsningen av övriga HCFC-föreningar har notifierats . Deenda områden där CFC fortfarande används är för kemtvätt, som köldmedel,läkemedelsaerosoler och för viss skumplasttillverkning. hadeCFC-användningen i minskat till1935 ton, jämfört med är 1986. Användningen av halon minskade undersamma tid från till perär. Begränsningsarbetet bedrivs internationellt för att fäbredast möjliga uppslutning kring nödvändiga begränsningar. Eftersom en mycketstor andel av de skadliga ämnena importeras till i kemiska produkteroch i varor, är samarbetet över gränserna nödvändigt för att arbetet skallkunna bedrivas effektivt. Därmed undviks också handelshinder. har tagitpä sig en pådrivande roll i kemikaliearbete och kommer att göra sä äveninom ramen för . En viktig del av detta arbete är att finna gemensammakriterier för att bedöma vilka ämnen som i första hand bör avvecklas. Kemiskaprodukter märks med avseende pä hälsofarlighet.Kemikalieinspektionen arbetar med såväl kriterier för miljöfarlighet som reglerför miljöfarlighetsmärkning. Det sker i europeiskt samarbete. Kemikalieinspektionenhar beslutat om ny regler som börjar gälla . För att underlätta konsumenternas möjligheter att väljamiljöanpassade produkter pågår sedan är 1990 ett nordiskt arbete med positivmiljömärkning. En varas hela livscykel skall bedömas innan produkten kanmärkas medden nordiska symbolen för miljömärkning, en svan. hjälpakonsumenterna att välja de produkter som innebär minst belastning Prop.1991/92:100 för miljön samt att stimulera produktutveckling. 15 har lagt fast krav för miljömärkning närdet gäller finpapper, diskmaskiner, tvättmedel, knappcellsbatterier samtkedjeolja för motorsågar. Närmast väntas kriterier för miljömärkning avtoalett- och hushållspapper. Användningen av engångsförpackningar för drycker i formav PET-flaskor skall upphöra. Hitills har 14 bryggerier fått dispens fränförbudet, dock längst till utgången av . har lämnat sitt slutbetänkande (SOU 1991:76 och1991:77) och förslagen remissbehandlas . Miljömåletför industriproduktionen är att industrins utsläpp av föroreningar inom entioårsperiod skall minska till niväersom inte skadar människor och miljö. Vilka utsläppsnivåer detta motsvararmåste klarläggas genom forskning och övervakning. Regeringen har gettnaturvärdsverket i uppdrag att före ta fram en plan föromprövning av industrins utsläppsvillkor. I arbetet med omprövningsplanen skall skogsindustrinprioriteras med anledning av att skogsindustrin är den dominerande källan till utsläpp av klorerad organisksubstans. Dessutom har en nordisk arbetsgrupp tillsattsför att dels undersöka möjligheterna att minska skogsindustrins samtligautsläpp, dels analysera möjligheterna att helt upphöra med klorgasblekning avpappersmassa. En ansökan enligt naturresurslagen om att få öppna engruva i i kommun avslogs av regeringen ijanuari 1991.1ansökan ingick en begäran om att leda över vatten frän sjön till sjön . Detta skulle hainneburit ett ingrepp i vattensystem, som är skyddat enligtnaturresurslagen. Arbetet med att återställa miljöskadade områdenfortsätter i enlighet med femårsprogram. Ett exempel påprojekt inom programmet är åtgärder mot fiberbankar, som innehåller PCB, iJärnsjön i Emåns vattensystem. Inombostadssektorn fortsätter arbetet med att förbättra inomhusklimat ochenergihushållning, utifrån beslut ijuni 1991. För bättre kontroll avventilationsluften och för information om kemiska produkter i byggmaterial föratt underlätta byggföretags och konsumenters materialval har regeringenmeddelat nya föreskrifter (SFS 1991:1273 resp. SFS 1991:1276). Frågan ombullernormer för inomhusmiljön kommer att utredas. Under är 1992 fortsätter ochbyggforskningsrådets kampanj . harockså byggforskningsrädet publicerat rapporter om inomhusklimat och energihushållning. 3.4 Energi Prop. Riksdagensbeslut ijuni 1991 om energipolitiken (prop. 1990/91:88, NU40, rskr. 373)innebar bl.a. ett program för omställning och utveckling av energisystemet.Programmet skall främja ökad hushållning med energi, användning av sol-, vind-och bioenergi samt utveckling av ny miljöriktig kraftproduktion. Från den 1juli 1991 kan stöd lämnas bl.a. tillinvesteringar i biobränsleeldade kraftvärmeverk, vindkraftverk,solvärmeanläggningar samt till introduktion av energieffektiv teknik.Kraftvärmeverkens konkurrenskraft gentemot kondenskraftverk har stärkts genomatt allmän energiskatt inte längre tas ut på den del av bränslet som användsför värmeproduktion. Den genomsnittliga svavelhalten i den olja som säljshar sjunkit. Det beror dels pä den svavelskatt som infördes ,dels pä vissa kommuners beslut om att införa strängare krav pä svavelhalten itjock eldningsolja. En biobränslekommission har tillsatts och lämnade inovember 1991 delbetänkandet (SOU 1991:93) El från biobränslen. Betänkandetremissbehandlas med sikte pä en proposition . Miljöklasserna för oljeprodukter ändrades från den 1januari 1992, utifrån bränslenas miljöegenskaper.