prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Studielånprövat mot elevens egen ekonomi betalas endast ut till ca 1 000 elever per år.Reglerna för stödet har till stor delutformats efter de regler som gäller förstudiemedel och det belopp som utbetalas skall, tillsammans med övrigstudiehjälp och förmåner som fria läromedel och fria skolmåltider, vara likastort som studiemedelsbeloppet. Studielånmot egen ekonomi kom till år 1979för atl göra del möjligt för myndiga elever atl själva finansiera sinagymnasiestudier. Alla som hade en självständig ekonomi kunde få lånet.Reglerna har därefter skärpts väsentligt, så att det nu är möjligt att få lånendast om del finns särskilda skäl. Enligt CSNuppfyller studielånen prövade mot föräldraekonomin varken deutbildningspolitiska eller de familjepolitiska målen för studiestödet. Bl.a.rädslan för skuldsättning gör att stöden inle går till familjer med störstbehov. Ungdomar skall kunna få en gymnasial utbildning utan skuldsättning.Såvitt gäller studielån prövat mot elevens egen ekonomi visar CSN i sinrapport att av alla somhar lån uppbär sådant under endast en eller två terminer. Endast iundantagsfall tycks möjligheten att få studielån ha påverkat beslutet att börjastudera. Det avgörande har varit att man insett att man behöver mera ulbildning.Mot denna bakgrund föreslår CSN atl nuvarande lånemöjligheier upphör. Jag delarden uppfattning som CSN redovisat. Det totala utflödet av studielån /93 minskas härigenom med 34,4 milj.kr. De grundläggandebestämmelserna om studielån inom studiehjälpen finns i 3 kap. 12 och 13 §§studiestödslagen. Dessa bestämmelser bör utgåoch, i enlighet med vad jag har föreslagit, ersättas av bestämmelserom inackorderingstillägg. Uppräkningen i I kap. 2 § om studie- hjälpens olika delar bor ocksåändras. De särskilda bestämmelserna i 3 Prop. 1991/92:100 kap. 16 a - 19 och23 §§ om studiehjälp i form av studielån under sjuk- Bil. 9 dom och i 3 kap.25 - 28 §§ om gifta studerande och om föräldrar och vårdnadshavare börupphävas. Vissa konsekvensändringar bör också göras i 3 kap. 5, 15 och 16 §§,8 kap. 17 och 18 §§ saml 9 kap. 2 §. Halvt studiebidrag för avslutningsmånaden Enligt 3 kap. 5 § sludiestödslagenutgår studiehjälp för sådan del av läsår under vilken den studerande bedriverstudier. Studiebidrag och extra tillägg kan dock utgå för annan tid än läsårenligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer. I 3 kap. 6 § studiestödsförordningen (1973:418) föreskrivsatt studiebidrag till en studerande som bedrivit studierunder en viss minsta tid skall utgå . CSN föreslår attden som avslutar sin ulbildning underförsta hälften av en månad endast bör få studiebidrag med ett halvtmånadsbelopp för . Jag biträder detta förslag. Det bör ankomma påregeringen atl utfärda de närmare bestämmelser som behövs. Denföreslagna förändringen innebär enligt mina beräkningar en besparing förstatsverket på 33 milj.kr. under nästa budgetår. Förresekostnadsersättning tillstuderande vid statens skolor för vuxna i och harför innevarande budgetår beräknats 1,5 milj.kr. Fr.o.m. nästa budgetår bör ienlighet med CSNs förslag medel för detla ändamål anvisas under anslaget F 6.Bidrag lill vissa studiesocialaändamål vilket innebär en minskning med 1,5 milj.kr. Mina förslag till ändringar av studiestödslagen finns samlade under anslaget F 4.Vuxenstudiestöd m.m. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen 3. atl till Studiehjälp m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslagpå 2 . 1990/91 Utgift 3 331 777 499 1991/92 Anslag 3 683 000 000 1992/93 Förslag 4 686 000 000 Från anslagetbetalas utgifter för studiebidrag enligl 4 kap. och ränte- Prop. 1991/92:100subventioner för och avskrivning av studielån enligt 3, 4 och 7 kap. slu- Bil. 9 diestödslagen (1973:349). Återbetalning av studielånregleras i 8 kap. samma lag. Från anslagetbetalas dessutom kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen(1961:384) om avskrivning av lån för studier eller på grund av att låntagarenavlidit eller varaktig betalningsoförmåga inträtt. Statsmakterna har fattatbeslut om omfattande förändringar av gymnasieskolan, vuxenutbildningen ochfolkbildningen. I regeringens direktiv för den fördjupadeanslagsframställningen för budgetåren 1993/94- 1995/96 har CSN fått i uppdrag atl utvärdera det nya studiemedelssystemeti allmänhet och dess återbetalningsvillkor i synnerhet. Därför föreslår CSN i årets anslagsframställning inga genomgripande förändringarav studiemedels- eller återbetalningsreglerna. CSN föreslår en ändring av bestämmelserna ombeviljning av nytt studiestöd till den som inte skött betalningen avtidigare studieskulder. Ändringen innebär en harmonisering mellan olika formerav studiestöd. Beträffande återbetalning av studiemedel föreslås enharmonisering av bestämmelserna om sista ansökningsdag för ändring av inkomst isamband med anståndsbeslut, ändradebestämmelser för återbetalning av för mycket inbetald preliminär avgift vidanstånd samt atl det görs en redaktionell översyn av de äldrebestämmelserna för återbetalning av studiemedel. CSN beräknarutgiften för studiemedel i form av studiebidrag till 2 625,8 milj.kr. Det är en ökning i förhållande tillinnevarande års anslag med 300,8 milj.kr. Ökningen beror främst på att CSNräknar med ett ökat antal studerande med studiebidrag på eftergymnasial nivåsamt en ytterligare ökning av antalet utlandsstuderande. Utlåningen väntas också öka av samma skäl /93. Nämnden räknar med atl utflödet av studielån kommeratt uppgå till ca 4 888 milj.kr., vilket ärdrygt 400 milj.kr. mer än vad CSN räknar med kommer alt lånas ut underinnevarande budgetår. Denna utgift belastar inte statsbudgeten. Utgiften för räntesubventioner och avskrivningarberäknas till I 929 milj.kr.under /93, vilket innebär en ökning med 571 milj.kr. iförhållande till innevarande års anslag. Totalt förstudiemedel beräknar således CSN utgiften under /93 lill 4554,8 milj.kr. Inledningsvisvill jag hänvisa till vad jag tidigare anfört beträffande översyn av studiemedelssystemet. Jag föreslår därförnu inga genomgripande förändringar av studiemedels- elleråterbetalningsreglerna. Studiemedel beviljas för med ett belopp på . per må- Prop. 1991/92:100 nad. Av beloppet utgörs . Jag beräknar att ca 193 000 studerande kommer attuppbära studiemedel under /93. Utgiften för studiebidragberäknar jag mot denna bakgrund till 2 598 milj. kr. och kostnaderna föravskrivningar och räntesubventioner lill 2 088 milj. kr. Jag har därvidberäknat atl studielån kommer att utbetalas med sammanlagt ca 4 790 milj. kr. 1delta belopp inkluderas studielån som del av särskilt vuxenstudiestöd. Densom är återbetalningspliktig för studielån men inle har betalt fastställtårsbelopp eller debiterad studiemedelsavgift, kan inte beviljas nyastudiemedel. Däremot kan han eller hon beviljas särskilt vuxenstudiestöd,särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, ulbildningsarvode eller annalstudiestöd. I likhet med CSN anser jag alt kraven på återbetalning måste varalika starka och konsekventa för alla låntagare och inte endast ställas på demsom söker studiemedel. Jag biträder således CSNs förslag om en ändring av 9kap. 2 b § studiestödslagen. För ansökningar om att preliminär avgift för visstavgiftsår inle skall utgå eller nedsättas finns en sista ansökningsdag angiveni 8 kap. 39 § studiestödslagen i dess lydelse före . Enligtpunkt 2d i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i sludiestödslagenskall en sådan ansökan ha kommit in tillCSN före utgången av oktober månad året efter avgiftsåret. Ansökningar somkommer in senare prövas i stället enligt reglerna för slutlig avgift i 43 §. Ett beslut om att preliminär avgift inte skall utgåeller sättas ned kan på ansökan av den äterbetalningsskyldige omprövas av CSN.Någon föreskrift om sista dag för en sådan ansökan finns emellerlid inle. CSN föreslår att för alla ansökningar enligt denberörda paragrafen skall året efter avgiftsåret gälla som sistaansökningsdag, eftersom alla ansökningar om anstånd med preliminär avgift börbehandlas lika. Jag biträder detta förslag. Förslaget kräver en ändring avpunkl 2 d i övergångsbestämmelserna tilllagen (1988:877) om ändring av studiestödslagen. CSN fick dispens av regeringen all drivaförsöksverksamhet som innebär att studiemedel kan återbetalas även viabankgiro. Dispensen gällde såvitt avser det äldre ålerbetalningssystemet till utgången av . harbeslutat (prop. 1990/91:150, FiU 34, rskr. 391) all CSN, efter samråd medriksrevisionsverkel, får använda bankgiro för hanteringen av återbetalning avstudielån även efter /92. Tillståndet att använda bankgiro börenligt riksdagsbeslutet gälla tills vidare. Enligt 8 kap. 65 §sludiestödslagen i dess lydelse före skall bl.a. preliminäravgift erläggas till myndighet ellerpenninginrättning enligt de närmare bestämmelser som regeringen meddelar.Såvitt avser det nya återbetalningssystemet föreskrivs i 8 kap. 15 §studiestödslagen att det fastställda årsbeloppet skall betalas enligt föreskriftersom meddelas av regeringen eller den myndighet som regering- Motsvarande regleringbör gälla även i del äldre återbe- Prop. 1991/92:100 tal ningssystemet.Lagtekniskt bör ändringen göras genom en ändring i Bil. 9 punkt 2 I iövergångsbestämmelserna till lagen(1988:877) om ändring i studiestödslagen. Jag bedömer altde förslag till ändring avstudiestödslagen som jag har lagt fram inte kommer att medföra några ökadekostnader för staten. Mina förslag till ändring av studiestödslagen finns samlade under anslaget F4.Vuxenstudiestöd m.m. Jag hemställer att regeringenföreslår 4. att tillStudiemedel m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 1560 229 724 Reservation 13 669 005 1991/92 Anslag 1617 700000 1992/93 Förslag 1 341 300 000 Från anslagetbetalas utgifter för korttidsstudiestöd, internatbidrag och särskiltvuxensludieslöd i form av vuxenstudiebidrag enligt 5, 6 och 7 kap.studiestödslagen (1973:349). Från anslaget betalas också kostnader förstatsbidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser m.m. samlför bidrag till centrala fackliga organisationer förplanering av uppsökande verksamhet och grundläggande utbildning av fackligastudieorganisatörer samt för information om vuxenstudiestöd m.m.Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen(1980:483) om statsbidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser,m.m. Från anslagetbetalas också utgifter för särskilt vuxenstudiestöd i form av vuxenstudiebidrag för arbetslösa. Bestämmelserna återfinns i lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Utgifterna under anslaget täcks genom medel frånvuxenutbildningsavgiften. Utredningen om vuxnas finansieringav studier (FINVUX) har presenterat sitt betänkande. Utredaren har i sinaförslag om ett reformerat studiestöd för vuxna beaktat de förändringar sombeslutats för gymnasieskolan, vuxenutbildningen och folkbildningen. () återkommer senare tillFINVUX förslag. CSN beräknar utrymmetfrån vuxenutbildningsavgiften till vuxenstudiestöd m.m. och till administrationen av dessa stöd till 1 595 milj. kr. för /93. Av detta belopp föreslår CSNatt 45,4 milj.kr. reserveras för administra- Prop. tionskostnader.Resterande belopp, 1 549,6 milj.kr., föreslår CSN avsätts Bil. förvuxensludieslöd och statsbidrag tilluppsökande verksamhet m.m. Det ären minskning med 68,1 milj.kr. i förhållande tillanvisade medel 1991/92. CSN föreslår att 55 milj.kr. anvisas för statsbidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatserunder /93. Det är samma belopp som under innevarande budgetår. 2.CSN föreslår att oförändrat belopp,20 milj.kr., anvisas för planering m.m. av uppsökande verksamhet ochutbildning av fackliga studieorganisatörer samt information om vuxensludieslödför 1992/93. 3.CSN föreslår attkorttidsstudieslödet höjs från 65 till70 kr. och att internatbidraget höjs från 290 lill . För korttidsstudiestöd och internatbidragföreslår CSN att det anvisas 226 milj.kr. /93 eller lika mycket somunder innevarande budgetår. 4.CSN föreslår att det anslås 1 173,6milj.kr. för vuxenstudiebidrag /93. Det är 68,1 milj.kr. mindre änunder 1991/92. 5.CSN föreslår att oförändrat belopp,75 milj.kr., anvisas till vuxenstudiebidrag för arbetslösa /93. Utbildningsavgiftenutgör /93 av underlaget för arbetsgivaravgiften. Den del avavgiften som avser vuxenstudiestödsända-mål (0,av underlaget) beräknar jagtill 1 765,3 milj.kr. Vid beräkningenav tillgängliga resurser /93 skall dessutom tillföras resultatet avslutregleringen av avgiften /91. Slutregleringen beräknas ge ettöverskott på 24 milj.kr. Jag förordar att kostnaderna för timersättning till deltagare i svenskundervisning förinvandrare (sfi) och i vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux)finansieras med medel från ulbildningsavgif-len. Kostnaden beräknas till 64,5milj.kr. Vidare förordar jag att 338,1 milj.kr. överförs till anslaget C 1. Kosinaderna för centrala ()administration av vuxenstudiestöden beräknar jag till 45,4 milj.kr. Utrymmet för vuxensludieslöd blir med hänsyn till nyssnämnda uppgifter 1 341,3 milj.kr. betänkande (SOU 1991:65) föreslås genomgripandeförändringar i reglerna för de olika vuxenstudiestöden och för verksamhetenmed uppsökande verksamhet på arbetsplatser. Förslagen är under beredning inomutbildningsdepartementet. De förslag som rör stöden för längre studier kommer att bedömas i samband medde för- Prop. 1991/92:100 ändringar som kan bli aktuella till följd av den tidigare nämnda översy- Bil.9 nen av studiemedelssystemet. Korttidsstudiestöd och internatbidrag samt statsbidrag för uppsökande verksamhetpå arbetsplatser Korttidsstudiestödkan beviljas till arbetstagare somdeltar i vissa studiecirklar, ivissa ämneskurser vid komvux och i s.k. korta kurser vid folkhögskolor.Stödet ersätter förlorad arbetsförtjänst och utgör /pertimme. Vid sidan av korttidsstudiestödet finnsinternatbidrag som skall täcka kosinaderna för resa, kost och logi isamband med deltagande i korta kurser vid folkhögskolor eller statens skolorför vuxna (SSV). Internatbidrag kan beviljas både till arbetstagare och ickearbetstagare. Bidraget är /. Stöden kansökas kollektivt av fackliga organisationer och av enskilda personer. Genom enpågående försöksverksamhet har handikapp-och pensionärsorganisationerna fåttmöjlighet att söka internatbidrag kollektivt. Försöksverksamheten uppbörden30juni 1992. Kortlidssludiestöd och internatbidrag beviljas avvuxenutbildningsnämnden i resp. län. /92 disponerar nämndernatillsammans 226 milj.kr. för sådana stöd. De grupper som har störst behov avutbildning och stöd skall ges företräde. Av utbetalademedel /90 (190 milj.kr.) avsåg kollektivt sökta stöd frånlöntagarorganisationerna, kollektivt sökta stöd från handikapp- ochpensionärsorganisationerna och ansökningar från enskilda personer. Finvuxutredningenföreslår att det kollektiva ansökningsförfarandet skall upphöra och att stödeti fortsättningen skall kunna sökas enbart av enskildapersoner for studier i främst basämnena svenska, engelska, matematikoch samhällskunskap. För statsbidrag till uppsökande verksamhet påarbetsplatser har /92 avsatts55 milj.kr. Bidrag kan sökas av fackliga löntagarorganisationer samt avLantbrukarnas (), och Fiskares (). Bidrag skall iförsta hand beviljas för projekt som vänder sig till grupper i arbetslivet somhar stort behov av utbildning och stöd. Medlen fördelas avvuxen-ulbildningsnämnderna i resp. Iän. Av beviljade medel 1989/90 gick tillorganisationer inom LO, tillorganisationer inom TCO och till övriga organisationer. Medlen haralltså i betydande utsträckning gått till organisationer med en god betalningsförmåga. Defackliga organisationerna söker som regel bidrag för uppsökandeverksamhet och medel för korttidsstudiestöd och internatbidrag . genomförde vidpedagogiska institutionen i för Finvux räkning en studie(Rapport ) av 36 projekt där medel beviljats för uppsökandeverksamhet och korttidsstudiestöd/internatbidrag. Resultaten visar bl.a. attrekry- teringentill största delen gällt kurser som ingått i organisationens eget Prop.1991/92:100 utbud. 1 en mindre del av projekten har man informerat om annanut- Bil. 9 bildning, t.ex. komvux. För många av uppsökarna ärkursverksamheten en del av det fackliga arbetet. Det viktigaste syftet med korttidsstudiestödet ochinternatbidraget är att öka rekryteringen av personer med kort tidigareutbildning och svåra arbetsförhållanden till utbildning av överbryggandekaraktär. Erfarenheterna av kollektivt sökta och fördelade stöd är i det avseendetinte helt positiva. De invändningar som har kommit fram gäller framför allt detförhållandet, att stöden i så stor utsträckning använts för cirklar och kurseri fackliga ämnen; utbildning som i större utsträckning borde kunna finansierasav de fackliga organisationerna själva. har emellertid vissainsatser gjorts för att bredda informationen och kursutbudet, t.ex. inom ramenför den s.k. ABF-skolan. Mot bakgrund av behovet av besparingar i statensutgifter förordar jag en minskning av resurserna för korttidsstudiestöd ochinternatbidrag med 150 milj.kr, till 76 milj.kr. under /93. Jaganser vidare att det kollektiva ansökningsförfarandet bör upphöra. Stöden böri fortsättningen sökas av enskilda personer. Förslaget kräver ändring i 5 kap.4 § samt 6 kap. 4 § studiestödslagen (1973:349). Vidare bör 6 kap. 8 § sammalag upphävas. Slutligen förordar jag att medel för bidrag till uppsökandeverksamhet på arbetsplatser samt för planering av uppsökande verksamhet ochutbildning av fackliga studieorganisatörer inte längre skall anvisas. Det minskade antalet korttidsstudiesiöd ochinternatbidrag gör det angeläget tillse att bidragen styrs till grupper som har kort och bristfälligutbildning. Jag vill här något beröra dessa frågor. I mina bedömningar har jagdelvis beaktat förslag. Liksom hittillsbör korttidsstudiestöd förbehållas arbetstagare, som förlorar inkomst på grundav studierna. Internatbidraget skall på samma sätt som kunna beviljasbåde till arbetstagare och ickearbetstagare. Enligt 5 kap. 1 § och 6 kap. 1 § studiestödslagenankommer det på regeringen eller den myndighet som regeringen utser attbestämma vilket slag av utbildning som korttidsstudiestöd och internatbidragkan lämnas för. För information villjag nämna att dessa stöd i fortsättningen bör kunna beviljas för studier isvenska, engelska, matematik och samhällskunskap på grundskole- ochgymnasieskolenivå. Vidare bör även i fortsättningen cirklar och kurser för attutveckla handikappades färdigheter ge rätt till stöd. När det gäller kortakurser i de nämnda ämnena vid folkhögskolor eller statens skolor för vuxna börkorttidsstudiestöd och internatbidrag i första hand vara tillgängligt för demsom kombinerar studier på dellid i ämnet med en sådan kort heltidskurs. Stödbör i fortsättningen lämnas enbart vid heltidskurser som omfaltar högst tvåveckor. Därigenom uppnås en klar avgränsning mellan korttidsstudiesiöd ochstöden för längre studier. Bidragen bör ges till personer som har högst en tvååriggymnasieutbildning (motsvarande). Undantag bör dock göras för deltagare icirklar och kurser för handikappade, därtidigare utbildningsbakgrund saknar Prop. 1991/92:100 betydelse. En övreåldersgräns bör införas som markerar att stöden är Bil. 9 avsedda för personeri yrkesverksam ålder. Stöd bör endast lämnas till dem som är högst 64 år.Huvudreglerna om en övre åldersgräns och högstatidigare ulbildning bör tas in i 5 kap. 2 § och 6 kap. 2 § studiestödslagen.Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör få meddela deföreskrifter om undanlag från huvudreglerna som nämnts. Beslämmelserna i 6kap. 2 § om att internatbidrag inte utgår till den som uppenbart inte är iekonomiskt behov av slöd behövs inle längre och bör upphävas. Innanutbetalning av stöd görs bör personen ifråga kunna styrka dels - ifråga omkorttidsstudiesiöd - alt inkomstbortfall uppstått, dels att han eller hondeltagit i utbildningen. Det bör ankomma på regeringen att meddela närmare bestämmelseri dessa frågor. Jag förordaratt beloppet i korttidsstudieslödet höjs per timme.Internatbidraget bör räknas upp från 290 till305 kr. Förslagen kräver enändring i 5 kap. 5 § och i 6 kap. 5 § studiestödslagen. Den gällande regleringen av korttidsstudiesiödoch internatbidrag innebär att fördelningen av stöden sker länsvis. Motbakgrund av den föreslagna nedläggningen av vuxenulbildningsnämnderna börbestämmelserna i 5 kap. 7 § och 6 kap. 6 § studiestödslagen om att stödfår utgå endast till den som är bosatt i länet eller som utför sittarbete huvudsakligen i länet kunnaupphävas. Det bör få ankomma på regeringen att bestämma om denregionala fördelningen av resurserna. Särskilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxensludieslöd för arbetslösa Jag beräknar 1 190,3 milj.kr. försärskilt vuxenstudiestöd och oförändrat 75 milj.kr. till särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa. Resurserna för särskilt vuxenstudiestöd fördelaslänsvis. Stöd får lämnas till den som är bosatt i länet. Analogt med vad jagsagt i fråga om fördelningen av korttidsstudiestöd och internatbidragförordar jag att bestämmelserna i 7 kap. 10 § studiestödslagen upphävs.Konsekvensändringar bör göras i 7 kap. 12 och 15 §§. /93 upphör grundvux som egen skolform och inordnas i den grundläggande vuxenutbildningen i komvux. Bestämmelseni 7 kap. 5 § sludiestödslagen om att studier i grundvux får medräknas vid bedömningen av rätt till särskilt vuxenstudiestöd för heltidsstudierbör därför upphöra att gälla. Vidare bör beteckningen "grundläggandesvenskundervisning för invandrare" i paragrafen ändras i överensstämmelse med ändring i skollagen (1985:1100) till"svenskundervisning för invandrare". Genom lagen (1991:744) om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkringbyttes orden "erkänd arbetslöshetskassa" ut mot "arbetslöshetskassa". Motsvarande ändring bör nugöras i 7 kap. 7 § studiestödslagen. 14Riksdagen 1991/92. Underanslaget för /93 bör tas upp I 353 milj.kr. Korttidsstudiestöd och internatbidrag 76,0 Särskilt vuxenstudiestöd 1 190,3 Särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa 75,0 Jag förordar att anslaget i sin helhet finansieras medmedel från utbildningsavgiften. Deförslag jag nu lagt fram under anslagen m.m. - F 4. Vuxenstudiestöd m.m. kräver i fråga omsludiestödslagen (1973:349) dels att 1 kap. 6 a §, 3 kap. 7, 16 a-19, 23,25-28 och 30 §§, 5 kap. 7 §, 6 kap. 8 §, 7 kap. 10 samt 8 kap. 21§ upphävs,dels ändring av 1 kap. 2 och 6 §§; 3 kap. 1, 4, 5, 11-13, 15 och 16 §§, 4 kap.37 §, 5 kap. 2, 4 och 5 §§, 6 kap. 2 och 4-6 §§, 7 kap. 5, 12 och 15 §§, 8 kap.17, 18 och 23 §§, 9 kap. 2 och 2b §§, samt punkterna 2 d och 2 I iövergångsbestämmelserna till lagen(1988:877) om ändring i studiestödslagen. Vidare krävs ändring av dels 4 och 5§§ lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, dels 3 kap. 13§ lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. I enlighet med vad jag har anfört under detta anslagsamt under anslagen . Studiemedel m.m. har inom upprättatsförslag till 1.lag om ändring i studiestödslagen(1973:349), 2.lag om ändring i lagen (1983:1030)om särskill vuxenstudiestöd för arbetslösa samt 3.lag om ändring i lagen (1990:325)om självdeklaration och kontrolluppgifter. Lagförslaget under 3 har upprättats efter samråd medstatsrådet . Lagförslagen bör fogas till detta protokoll sombilagorna 9.7, 9.8 och 9.9. Jaghemställer att regeringen föreslår att 5. anta förslagen till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 6. anta förslag till lag om ändring i lagen (1983:1030) om sär skilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och 7.anta förslag till lag om ändring ilagen (1990:325) om själv- Prop. 1991/92:100 deklaration ochkontrolluppgifter Bil. 8.godkänna alt 1 . avde medel som tillfaller statsverket genom utbildningsavgiflen för budgetåret1992/93 används för alt finansiera anslaget, 9.till Vuxensludieslöd m.m. /93 anvisa ett reservationsanslag på 1 . F 5.Timersättning vid vissa vuxenutbildningar 1990/91Utgift 152 780 334 1991/92 Anslag 107 200 000 1992/93 Förslag 68 500 000