prop · GF039 · 1991-12-31 00:00:00 — Länsstyrelsensutredningar i ärendet innebär att ansökningarna korrigeras vad gäller bl. a.fastighetsinnehavet och dess relation till redan registrerade områden. Om såinte sker skulle ett mycket stort antal ärenden resultera i ogiltigaregistreringar till följd av att registerområden skulle ha överlappat varandra(dubbelregistrering). Vidare är många sökanden i den tron att ansökan omfattarmark som i själva verket inte redovisats i själva ansökan. Skulle en sådanansökan registreras utan att misstaget upptäcks genom länsstyrelsenskontrollrutiner (och sökanden därigenom erhåller klarhet) kunde denne annarsantingen göra sig skyldig till olaga jakt, antingen genom att mark äroregistrerad eller genom att jakt bedrivs på mark som annan har registrerat. Uteblivnakontrollratiner av angivna slag genom att enbart ett anmäl ningsförfarande utan faktakontroll introduceras skulle med hänsyn till de 216 faktiskaförhållandena som uppfattar det resultera i ett stort Prop.1991/92:9 antal ogiltiga registreringar som skulle öka och när deupptäcks Bilaga 5 föranleda polisanmälningar med tidsödande utredningar därkrav på arbetsinsatser från länsstyrelserna inte kan uteslutas. Tilldetta kan anföras att anmälan/registrering av ett område eller ändring avförhållandena ofta berör något eller ett flertal andra områden.Kontrollåtgärder och därav föranledda reaktioner av både myndigheter ochenskilda är därför alltid i de allra flesta fall av nöden för att jakt skallkunna bedrivas lagligt. Medhänsyn till de komplikationer och risker av legal och praktisk art som sålundaär förknippade med ett genomförande av förslaget bör enligt länsstyrelsensförmenande den nuvarande jakträttsliga kontrollen inte ändras. Registreringav områden för B-licens Registreringav B-licensområden skall enligt utredningen medges utan annat villkor än attarealkravet (5 ha) uppfylls. Länsstyrelsenanser att det finns skäl till fortsatt försiktighet när det gällerregistreringen av sådana områden. Det kan därför vara nödvändigt att behållanågon eller några av spärrama för att förhindra utbrytningar som kan hota ellerhindra en samordnad produktionsanpassad och biologiskt riktigt grundad skötselav älgstammen där hänsyn tas till såväl areella intressen som övriga allmännaintressen. Till följd av ett ökat antal utbrytningar kan det bli svårare attgenom samverkan genomföra och fullfölja åtgärder för att minska exempelvisviltskador. Avstor betydelse i detta sammanhang är ett bibehållande av regeln omlicensområdes inställning till utbrytning av mark. För att mark från A-licensområdeskall få registreras som B-licensområde bör också i fortsättningen gälla attföreträdare för A-området tillstyrker registrering. Länsstyrelsenavstyrker att de särskilda skälen för registrering av B-licensområden helt tasbort. Länsstyrelsenanser för övrigt att frågan om bibehållande av B-licensområden på nytt börutvärderas. Om dessa registerområden avvecklas innebär det ensamordning till större jaktliga enheter, vilket betyder bättre anpassadviltvård och kan man räkna med minskade administrativa kostnader. Länsstyrelsendelar uppfattningen att administrationen av älgjakten på bör skemed stöd i ökad omfattning av datorisering och automatisering. Sådanaförändringar sparar resurser. Introduktionen och utveckling/anpassingav datorer/terminaler kommer emellertid att innebära tillfälligt ökadekostnader och därmed krav på extra tillskott av penningmedel. Länsstyrelseni : Utredningens beskrivning av ratinema 217 medregistrering m.m. kan i stort sett anses vara riktig, men ratinema lär Prop.1991/92:9 variera mycket mellan olika län. Beskrivningen stämmer t. ex. intesärskilt Bilaga 5 väl in på de rutiner som tillämpas i län.Sedan ett flertal år tillämpas ett enklare system utan att det synes ha varittill men för älgvården eller antastligt vad rättssäkerheten beträffar. Länsstyrelsenavstyrker förslaget om hur registrering skall göras. En"anmälan" skall enligt SNV innehålla uppgifter som inteskall kontrollera men ändå registrera i ett beslut möjligt att överklaga. Omdet "senare visar sig att anmälan varit oriktig" skall enligt förslagetregistreringsbeslutet återkallas. ser ingen rationell hantering idetta. Det är dessutom inte korrekt att hänvisa till kalvjakt på mark förvilket registreringsbeslut upphävts. Samregistreringav marker minskar administrationen. För att älgvårds-arbetet skall ge gottresultat är det angeläget att det skapas så stora och välarronderade områdenatt en produktionsanpassad jakt kan bedrivas efter enhetligabeskattningsprinciper för området. Ilänet finns nu ca 690 A-områden mot 830 och "generellområdenas"antal har minskat från 900 till 650 . Det är i huvudsakresultatet av samarbete över fastighetsgränserna. Flerårslicenser meddelas förtillräckligt stora områden (minst 3 500 ha). Denna utveckling har minskatadministrationen. delar inte SNVs farhågor beträffandestorlicenser. Erfarenheterna från jakt i sådana områden föranlederlänsstyrelsen att förorda en fortsatt utveckling i den riktningen. Länsstyrelsenanvänder datorstöd (modell E län). Länsstyrelsenhar redan infört en i många stycken förenklad kontroll av inkomna uppgifter. Enregistrering går redan nu till så på att området registreras utanremisser som regel men efter kontroll på älgkartan att området inte redan ärupptaget. kan inte finna att den av föreslagnaordningen att endast "notera" anmälan leder till någon verkligbesparingsvinst då ändå beslut från att området "registrerats"föreslås tillsändas anmälaren. Regeringoch riksdag betonade i samband med antagandet av den nya jaktlagen det angelägna i att de licensområden som bildas är så stora och stabila att de är lämpliga för en produktionsanpassad jakt. har uttalat att samtliga generellområden kan bli föremål för prövning av 218 registreringsom B-område, men betonat att detta skall ske efter Prop.1991/92:9 särskild ansökan och att särskilda skäl för en sådan registreringskall Bilaga 5 föreligga. Omförslaget att ett generellområde skall kunna registreras som B-område utannågon särskild prövning antas kommer en sådan ordning att innebära att den avstatsmakterna uttalade målsättningen, att det bör bildas stora och stabilalicensområden i viktiga hänseenden, inte kan genomföras. Länsstyrelsenanser med anledning av vad ovan anförts att förslaget om slopande av prövningav B-område inte bör antas . Det är i stället angeläget att ansträngningarnafortsätts för att samordna älgjakten så långt det är möjligt för att uppnå enmed hänsyn till markarealen och älgstammens storlek lämpligt anpassad jakt. Länsstyrelsenfinner länsälgkartan vara ett så värdefullt instrament i älgjaktshandläggningenatt den bör föras fortlöpande. Föratt nå målsättningen förenklingar, minskade kostnader, effektiv och rationellälgjaktshandläggning bör persondator eller dataterminaler användas i ökadomfattning och befintliga dataprogram anpassas och utvecklas. iÖstergötlands län har för att förenkla älgjaktshanteringen arbetat fram ett ADB-programsom vidareutvecklats och distribuerats av även tillandra län i landet. Länsstyrelseni : Förslaget att inge en anmälan om registrering avälgjaktsområde i stället för en ansökan har inget att erinra motäven om det inte innebär någon större förenkling av administrationen. I stortsett är enda skillnaden i jämförelse med hur dessa ärenden handläggs inte regelmässigt skulle kräva in kopior av arrendekontrakt eller markägarintyg.De mest arbetskrävande av dessa typer av ärenden är de fall där flera ansökerom registrering av samma mark. Även i det nu föreslagna systemet måstelänsstyrelsen avgöra vilket jaktlag som skall fä registrera marken och enutredning av de jakträttsliga förhållandena måste göras. Kontrollenav inkomna anmälningar föreslås bli väsentligt förenklad. En viss kontroll avlämnade arealuppgifter för älgjaktsområdet torde dock bli nödvändig, eftersom licenslilldelningenenligt förslag i än högre grad skall ske schablonmässigt ochbaseras på jaktområdets areal. Enligtförslaget skall kravet om att man skall ha särskilda skäl för att få registreraett B-licensområde slopas. Att detta skulle leda till avsevärda 219 besparingarför länsstyrelsema ställer sig tveksam till. Läns- Prop.1991/92:9 styrelsen har få ansökningar om registrering av B-områden,sannolikt Bilaga 5 beroende på att man inte uppfyller ovannämnda krav.Länsstyrelsen får en stor mängd förfrågningar per telefon, framför allt månad, om reglerna för registrering av B-områden. Förfrågningama kommeroftast från sådana som avser att bryta sig ut från större jaktområden. Då defår upplysningen att de i sådana fall får svårt att få gehör för sin ansökan,avstår de i regel från att söka. Antingen står man kvar i det gamla jaktområdeteller också jagar man enbart årskalv. Om kravet på särskilda skäl skulleslopas, skulle antagligen antalet ansökningar/anmälningar öka avsevärt.Visserligen behöver ingen prövning göras, men anmälningarna skall handläggasoch av erfarenhet vet att de jaktområden som blir av med mark istor utsträckning inte anmäler detta. En anmälan om registrering av B-licensområdeföranleder därför ofta, liksom vid en anmälan om registrering av ettA-licensområde, en förfrågan hos det område som blir av med marken. Det senareområdet får då också i regel komma in med en anmälan med karta om förändring avsitt område. Länsstyrelseni : Enligt den erfarenhet har svarar prövningenav ansökningar om att registrera och omregistrera älgli-censområden för en stordel av det totala administrationsarbetet. I det sammanhanget får länsstyrelsent. ex. ofta ta ställning till registreringsansökningar för områden där detråder stridigheter om jakträtten mellan olika parter. Dessa tvistigheter kan dessutominte lösas av , något som jägarna har svårt att inse.Naturvårdsverkets förslag till förenklat förfarande vid registrering avA-licensområden måste därför hälsas med tillfredsställelse. Vadsärskilt gäller B-licensområdena delar naturvårdsverketsuppfattning att alltför stor möda läggs ned för att utreda föratsättningarnaför att registrera ett sådant område. Som verket anfört vore det en förenklingom registrering av B-områden kunde ske utan annan prövning än att arealkravetom minst 5 ha är uppfyllt. I sammanhanget måste dock hänsyn tas till attriksdagens ställningstagande för älgjaktens bedrivande innebär att jakten skallvara produktionsaiipassad och bedrivas inom större, välarronderade områden. Länsstyrelsentillstyrker, med beaktande av vad som sagts om riksdagensställningstagande, sammanfattningsvis förslag när det gällerhanteringen av registreringsfrågoma. Det bör härvid betonas vikten av attnaturvårdsverket även samordnar och driver frågan om datorhjälp förlänsstyrelsens hantering av bl.a. registreringsärendena. Med datorstöd skulleförmodlingen ytterligare stora vinster vara att hämta, särskilt med avseendepå den tidsåtgång som varje ärende kräver. Länsstyrelseni län: Huvudprincipen bakom ställ ningstaganden i fråga om älgjaktsregleringen är att en produktionsanpas sad jakt på större välarronderade jaktmarker skall eftersträvas. har man av hänsyn till jägare som av olika skäl inte kan beredas plats i en samordnad jakt godtagit att en begränsad jakt på mindre marker under 220 vissa föratsättningar kanmedges. Att man av vad som kan kallas rättvise- Prop. 1991/92:9 skäl alltsågett något avkall på den nyssnämnda huvudprincipen innebär Bilaga 5emellertid inte att denna nu skall ges minskad tyngd. a. i fråga om föratsättningarna för tilldelningen av A-och B-licenser måste givetvis följas så länge inte ändrat sinaställningstaganden. Medutgångspunkt från vad som anförts ovan faller vissa förslag i promemorian. Bl.a. då förslaget att mark med en minimiareal på 5 ha utan prövning skallregistreras för B-licens. Likaså förslaget om schablonbeslut utan individuellprövning i fråga om A-licenser vilka beslut skulle granda sig endast påområdets areal och inte på arronderingen. I ett län som därägosplittringen är stor betyder nuvarande arronderings-krav mycket. Att arronderingskraveninte passar för rena s. k. databeslut kan givetvis inte tillmätas någonbetydelse. De dataprogram för älgregistrering som presenterats harvidare inte fyllt de anspråk i fråga om sökmöjligheter som såsomanvändare ställt och för länets del har de vinster som presenterade dataprogramskulle kunna tänkas.ge vid en preliminär kalkyl fortfarande inte ansetts varasådana att kostnaderna för en datorisering därmed skulle intjänas. Förslagetatt registreringsanmälningar skall leda till registrering efter en rent formellgranskning av lämnade uppgifter innebär, såsom också medges i promemorian, i efterhand kan bli nödsakad att återkalla registreringar som visar sigvara oriktiga. kan inte inse några fördelar med detta. Förjägarnas del måste det vara en klar fördel att utan dröjsmål få ensakgranskning som kan förebygga oklarheter och eventuella återkallelser avgjorda registreringar. Ipromemorian uttalas att principerna för beräkning av älgtilldelning imöjligaste mån bör vara gemensamma för hela landet. anseremellertid att de jaktliga förhållandena i olika landsdelar är så skiftande attdet inte kan bli fråga om någon slags central styrning, särskilt som eninriktning mot ökad decentralisering av förvaltningsuppgifter på senare tidallt kraftigare betonas, bl. a. av regeringsföreträdare. Denna inriktning måstesjälvfallet gälla också beträffande jaktfrågorna. Länsstyrelseni : 1 punkten 6.2 anför verket att länsstyrelsernas prövning av jaktområdenasarrondering är av underordnad betydelse. delar inte dennauppfattning. Ett delat älgjaktsområde bör vara arronderat på ett sådant sättatt en "samordnad" jakt kan ske på de olika delområdena. Krav bördärför även fortsättningsvis ställas på att avstånden mellan delarna i ettsplittrat A-licensområde inte får vara för stora och att minst ett avdelområdena fyller vissa krav på storiek. Ett A-licensområde skulle i annatfall kunna komma att bestå av ett stort antal småbitar med i vissa fall fleramils inbördes avstånd. 1 punkten 6.3 anges attendast arealen skall vara utgångspunkt för tilldelningens storlek. anser att markens fördelning på odlad och icke odlad mark också måste vägas in i bedömningen av vilken tilldelning som skall medges. Det är inte rimligt att en markägare med enbart erhåller samma tilldelning som en markägare med sam- 221 I sker tilldelning på sätt att av Prop.1991/92:9 skogsarealen får tillgodoräknas, till detta läggs sedan av denodlade Bilaga 5 marken. Summan av dessa tal utgör sedan ett jämförelsetalför tilldelningen. Ordningen fungerar utmärkt och medför inget merarbete,(jämförelsetalet räknas ut av dator). Ipunkten 7.2.2'föreslås att en anmälan om registrering skall innehålla deuppgifter och det kartmaterial som krävs för registrering enligt nuvarandeälgjaktssystem. Eftersom frågan om vem som har rätt att bedriva jakt arencivilrättslig fråga i första hand mellan markägare och jakträttshavare, anserlänsstyrelsen att kravet på att sökanden skall styrka sin rätt att jaga genomjakträttsintyg eller arendekontrakt slopas. Det är tillräckligt att den sökandesjälv intygar att han och/eller jaktlaget har jaktutövningsrätt på det söktaområdet (i synnerhet mot bakgrund av den minskade kontroll som föreslås). Ipunktema 7.2.3 och 7.2.4 föreslår att endastskall kontrollera om ansökan innehåller de uppgifter som länsstyrelsenbestämt. Någon kontroll av uppgifternas riktighet skall, enligt verketsmening, inte ske. Tanken är helt främmande för . Avsikten med enoffentlig reglering av jakten är att jakten skall styras så att älgstammensköts på ett biologiskt riktigt sätt. Om sökandenas uppgifter beträffandeområdena över huvud inte skall kontrolleras kommer den biologiska skötseln attäventyras. anser dock att kontrollen avsevärt kan förenklas. Detär inte nödvändigt att kontrollera alla de uppgifter som anges i punkten 5.2.2.Kontrollen bör i första hand inriktas på en granskning av områdets arealeftersom denna dels skall ligga till grund för prövningen av om området skallhänföras till A-licensområde eller annat område, dels ligga till grund förtilldelningen. Att slopa kontrollen ter sig också ur rättvisesynpunkt mycketbetänkligt. Jägare med rymligt samvete skulle med den föreslagna ordningenkomma i mer gynnsamt läge än de mer samvetsömma. Ipunkten 7.2.7 sägs att det finns ett löpande behov av att se över registreringsbeslutenmed hänsyn till behovet av avskjutning. Om avskjutningen långsiktigt måsteöka, minskar arealkraven. vill framhålla att avskjutningen ävenkan ökas på andra sätt; jakttiden kan föriängas, tilldelningen kan ökas,information om nödvändigheten av ökad avskjutning kan ges till jägarna. Enlöpande översyn medför att stora arbetsinsatser måste till för att ändra ettstort antal registreringar och i följd härav även tilldelningar. Länsstyrelseni : Verket tar i promemorian upp registreringsförfarandet. Attregistrera B-områden utan föregående prövning är utan tvekan en klaradministrativ vinst, men, ett sådant förfarande har inte stöd i nuvarandelagstiftning. Verkets förslag om att ersätta nuvarande ansökan om registreringmed anmälan torde knappast innebära någon reell förändring, vad gäller detadministrativa arbetet. Frågan om minsta tilldelning på A-licens harlänsstyrelsen i motsats till tolkat jaktlagen så att minimiarealenför A-licens grundar sig på en åriig tilldelning aven vuxen älg. Kartarbetet i samband med registreringar är nödvändigt Prop.1991/92:9 för att förhindra dubbelregistreringar. Länsstyrelsendelar uppfattning om vilka uppgifter en anmälan omregistrering bör innehålla. Sista ansökningsdagen för sådana registreringar börenligt mening sättas till . En månads senareläggningskulle medföra risk för att besluten om registrering inte kan sändas ut irimlig tid före älgjakten. Just registreringsarbetet är den del avadministrationen av älgjakten som tar mest resurser i anspråk. På grund av attkompletteringar ofta behöver begäras blir handläggningen ganska långdragen. Detligger i sakens natur att uppgifter som enskilda i olika ärenden skall lämnatill en myndighet och som skall läggas till grand för myndighetsutövningkontrolleras. Behovet och omfattningen av en sådan kontroll får, om intesärskilda föreskrifter eller anvisningar meddelats, bestämmas med hänsyn tillvilken betydelse myndighetens beslut har såväl från allmän synpunkt som för denenskilde. Några regler eller föreskrifter rörande kontrollen i nu aktuelltavseende finns inte. Ilinje med vad som ovan anförts har begränsat kontrollarbetet närdet gäller registrering av älgjaktsområden så långt möjligt. Länsstyrelsenkontrollerar endast stickprovsvis att lämnade arealuppgifter är riktiga. Dåsökanden själv uppger sig vara fastighetsägare kontrollerar inteatt uppgiften är riktig. Om registrering avser mark som arrenderas begärsregelmässigt bevis om upplåtelsen. Om registrering begärs av ett område påuppdrag av fastighetsägarna inom området utan att de överlåtit jakträtten tillden sökande krävs att uppdraget kan styrkas. kontrollerar alltidatt de fastigheter för vilka registrering begärts, inte redan finnsregistrerade inom något annat älgjaktsområde. För att på ett tillfredsställandesätt klara en kontroll i sistnämnda avseende nödgas rita in varjeälgjaktsområde på ekonomiska kartan där varje enskild fastighet kan urskiljas.Detta arbete är mycket tidskrävande. Ett betydligt effektivare system hadevarit att ha ett datoriserat register där det för varje älgjaktsområde ävenkunde registreras vilka fastigheter som ingick i området. Ett sådant systemskulle medföra en avsevärd förenkling av registreringsarbetet. Sammanfattningsvis anserlänsstyrelsen det vara olämpligt att i före skrift eller som allmänt råd ange att någon kontroll inte skall göras av de uppgifter som lämnas av sökanden och som skall utgöra underlag för beslut om registrering och tilldelning. Arealkrav för A-licens Prop. 1avsnittet under denna rabrik redovisar ett förslag till ' hur registrering av A-licensområden kan göras. Förslaget innebär enligtnaturvårdsverket en "kraftig förenkling" av registreringssytemet. Naturvårdsverketsförslag till handläggningsordning för att bestämma minsta areal förregistrering av A-licensområde överensstämmer väl med hur iGöteborgs och län handlagt licensjakten. De iprincipbeslut för varie älgvårdsdistrikt fastlagda arealkraven för A-licenshar vidare använts som schablon vid beräkning av årets tilldelning. Såvittframgår av promemorian överensstämmer förslag ävenbeträffande beräkning av tilldelning med hur denna länsstyrelse sedan längebehandlat dessa frågor. Länsstyrelsentillstyrker förslag om bestämmande av arealkrav förA-licensområde och beräkning av tilldelningen inom sådana områden. Beslutetsgiltighetstid m. m. Länsstyrelsentillstyrker förslaget om att registrering skall gälla tills vidare. Dennaordning tillämpas i . Naturvårdsverketföreslår vidare att beslut rörande registrering som helt eller till viss delgår sökanden emot skall tillställas sökanden i "försändelse medmottagningsbevis". Enligt mening är det fullt tillräckligtatt sända sådana beslut i lösbrev med delgivningskvitto. Selänsstyrelsens synpunkter ovan. Som ovan anförts bör ett dataprogram föradministrationen av älgjakten innehålla ett fastighetsregister för varjeälgjaktsområde. Avslutningsvis villlänsstyrelsen framföra följande synpunkter. Admini strationen av älgjakten kräver stora resurser och kostnaderna för denna belastar till stor del det allmänna. Det är tveksamt om resultatet av regleringen av älgjakten står i rimlig proportion till de resurser som krävs. Det borde därför övervägas om inte den nuvarande regleringen av älgjak ten kunde slopas helt och att allmän jakttid i stället infördes fullt ut och inte bara inom vissa områden som föreslås i promemorian. Om allmän jakttid infördes även för klövvilt skulle rätten till ersättning för skada av 224 sådantvilt kunna slopas. I vart fall skulle mycket restriktivare regler kunna Prop.1991/92:9 införas då fastighetsägarna själva i mycket större utsträckning änvad som Bilaga 5 nu är fallet skulle kunna reglera förekomsten av älg påsina marker. Länsstyrelseni : Det nuvarande registreringsförfarandet är mycket arbetskrävande.Systemet kräver bl. a. en länsälgkarta som ständigt måste å jourföras. Dettahar lett till höga personalkostnader, speciellt i detta län som har ett stortantal registrerade områden. Om systemet skall fortsätta är det ettoeftergivligt krav att jägarna själva betalar kostnaderna. harlänsstyrelserna genom bl.a. administrativa beslut av naturvårdsverketförhindrats att ta ut de verkliga kostnaderna för administrationen. Länsstyrelsenser i första hand att jägarna helt tar över hanteringen av älgjakten.Länsstyrelsen skulle endast behöva ha ansvaret för att fastställa en älgskötselplanför länet. Planen skulle ange ramar för älgavskjutningen inom älgvårdsdistrikten.Härefter skulle jägama själva få i uppdrag att genomföra planen. Jakten inomjaktvårdsområden och s. k. älgskötselområden skulle få pågå i 70 dagar.Härutöver skulle få bedrivas allmän jakt . Skulle dettaförslag inte kunna genomföras bör i vart fall förslag tillförenkling av älgadministrationen genomföras i sina huvuddrag. Det bör såledesvara tillräckligt med ett anmälningsförfarande för att ett område skall kunnaregistreras. Länsstyrelseni län: Förslaget om generella arealkrav för registrering som A-områdekommenteras under rabriken "Tilldelning" nedan. Registrering av B-områdebehandlas under rubriken . Attslopa kontrollen av jakträtt och arealuppgifter kan visa sig vanskligt. Även omnoggranheten i registreringsförfarandet inte är avgörande för möjligheterna attsköta älgstammen, kan den vara av betydelse ur rättvise-ochrättssäkerhetssynpunkt. Detta markeras också av att anser attbeslut om registrering bör kunna överklagas. Det bör därför klariäggas hurfelaktigheter som upptäcks efter hand skall behandlas i rättsligt hänseende. Inuvarande registreringsrutiner ingår att markera älgjaktsområdena på engemensam länskarta med fastighetsindelning.