prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Därmed förbättras föratsättningaraaför en pluralistisk samhällsutveckling.Upphävandet av undantagstillståndet bör enligt min mening skapaföratsättningar för ett öppnare samhällsklimat med färre övergrepp mot oppositionella som artikulerar folkligtmissnöje mot allvarliga problem som arbetslöshet och korraption. bistånd till har sedansjälvständigheten en tydlig social profil och är riktat mot landsbygden.Demokratimålet har varit centralt för landprogrammets utformning. Avsikten äratt nå de mest eftersatta grapperaa pålandsbygden genom insatser inom hälsovård, undervisning och transporter. Bidrag ges genom förvaltningsutbildningbl.a. till stärkande av kommunalkompetens. Varabistånd och betalningsbalansstöd ges för att medverka tillekonomisk tillväxt i anslutning till strakturanpassningsprogrammet. Desvenska insatseraa inom utbildning ochhälsovård har bidragit bl. a. till höjd läskunnighet och kraftigt sänkt baraadödlighet. tikhörden grapp av programländer som har föratsättningar att utveckla ett samarbete med i andra former varför jagföratsätter att möjligheterna härtill utnyttjas. Utanför landramenutgår stöd för kvinnoinsatser, miljö, kultur och demokrati/MR. 1 verkar tjugotalet enskilda svenska organisationer,flera med volontärer. Svenska bidrag till regionala insatser genom SADCC påtransport- och teleområdet kommer till del. Gåvobiståndetgenom SIDA kompletteras med stöd för utveckling av näringsliv genom att BITS, , och verksamma i landet. Totalt utbetalades under /91 151,4milj. Den utgående reservationen uppgick till 79,7 milj. kr. Reservationenberor på fördröjningar i det administrativasystemet för uppköp och utbetalningar i varabiståndet. Jagföreslår en oförändrad landram om 220 milj. kr. över 10 milj.kr. till anslaget C3, anslagsposten Projektbistånd till vissa Prop. länder, att användas av BITS ochSWEDECORP i samarbetet med Zim- Bil. Anslagspostenanvänds för stöd till samarbetsorganisationen i södra , (SADCC), för Östafrikanska () och församarbetsorganisationen på Hom, Intergoveramental Authority on Droughtand Development (IGADD). har osäkerheten om SADCCsframtida roll i ett södra efter apartheid tilltagit. En viktiggrand för tillkomsten av, och verksamheteninom, SADCC har varit sammanhåkningen mot apartheid och sydafrikansk destabilisering. I ljuset av de snabba politiskaförändringaraa i harfrågan om organisationens framtida roll kommit att bli allt mer central. Det återstår att se om ett demokratisktSydafrika blir motorn i regionensutveckling, och i så fall vilken roll SADCC som organisation kommer attspela. En väl fungerande handel och intensifieratekonomiskt samarbete inom SADCC ärbehäftat med stora svårigheter genom ländemas olika ekonomiska straktur ochinbördes konkurrens. För en regional integration krävs bestämda åtaganden frånmedlemsstaterna att samordna ekonomisk politik t.ex. tullar, valutoroch skatter. har resultaten inom detta område varit begränsade. Det svenskabiståndet är koncentrerat till transporter, kommunikationer och energiförsörjning. Jag finner det riktigtatt upprustning, drift och underhållges försteg framför större nyinvesteringar. Fortsatta krav måste ställas på att SADCC-projekt följs upp på ettbättre sätt och integreras med utbildningsinsatser och med nationelltansvarstagande för effektiv ledning. Inom det bredare ekonomiska och kulturellasamarbetet mellan och SADCCställer jag mig bakom krav på koncentration och på effektiva samarbetsformer.Ett handlingsprogram för perioden 199195 fastslogs i samband med SADCCs rådgivande konferens i Windhoeki januari/febra-ari 1991. Samarbetet mellan näringslivet i och isödra finner jag värdefulltoch väl värt fortsatt stöd. Ett meningsfullt bredare samarbete kräver för att ge långsiktiga resultat atticke-statliga aktörer finner gemensamma intressen och samverkansformer. Dettagäller näringslivets organisationer likväl som folkrörelser inomkulturområdet. Avtalade insatser uppgår till ca 650 milj. kr.Genom den femåriga planeringsramen finns utrymme för ytterligareåtaganden. Jag finner i likhet med SIDA att även en oförändrad ram för SADCCger utrymme för angelägnauppföljningsinsatser och nya projekt som t.ex. kan komma den nyamedlemmen till del. Östafrikanskautvecklingsbanken, EADB, har erhållit stöd från . För perioden /91 -1991/92 gäller ett avtal omfat- '50 tände 40 milj. kr. Ett eventuektfortsatt stöd till EADB är avhängigt en Prop. utvärderingsom planeras genomföras . stödjer sedan Bil. 1987/88organisationen för naturresursfrågor i nordöstra , IGADD. Organisationen har betydelse fördet regionala samarbetet på Totalt utbetalades under /91 252,7milj.kr. Den utgående reservationenuppgick till 251,5 milj.kr. Den stora reservationen beror påfördröjningar i genomförandet av infrastrakturinvesteringar inom SADCC samt långsam utbetalningstakt av krediterinom EADB. Med hänsyn till att medel för NORSAD-fonden ochhandelsfrämjande verksamhet överförstill anslaget C 3, föreslår jag en medelsram för regionala insatser i Afrikauppgående till 165 milj. kr., varav 140 milj. kr. avser regionalainsatser inom SADCC. Reguljärtsamarbete genom BITS, SAREC eller bedrivs med följande länderi och Mellanöstera: ,, , , , , , , , , , ,, , , Mångaav genomgår en snabb och dynamisk utveckling. Ekonomisk tillväxt och ökad demokrati i fleraländer utgör viktiga förändringar.I , och sker en successiv omläggning av den ekonomiska politiken. Man söker sig bort frånplanhushållning och centralstyrningför att övergå till mer marknadsekonomiska system. Utvecklingen i flera av deasiatiska länderaa har nått en sådan nivå att det finns föratsättningarför ett samarbete med i andra former vid sidan av det traditionellabiståndet. Trots den positiva utvecklingen, har det totalaantalet fattiga människor i regionen ökat. Även om trenden tycks peka påförbättringar, medför regionalaobalanser och en ökning av klyftan mellan fattiga och rika att det i många länder framför allt i finns skälatt fortsätta med det fattigdomsinriktade stödet. Jag anser vidare att insatserinom miljöområdet lämpar sig väl för ett ökat svenskt stöd. Ett analysarbete rörande utvecklingssamarbetet iAsien harpåbörjats. Arbetet går ut på att dra lärdomar från utvecklingen i olika delarav och skapa en grand för ett fortsatt strategiskt arbete i regionen,omfattande såväl bilateralt som multilateralt samarbete. Detta översiktliga arbete kan därvid också kopplas tilldet fortlöpande, landspecifika arbetet med s. k. landprofiler. Det svenska stödet till karakteriseras avmångfald såväl vad gäller innehåll som form. Jag föratser ävenfortsättningsvis ett betydande bistånd till regionen. Bangladeshär ett tätbefolkat land med många fattiga och en skev inkomstfördelning. Mer än hälften av befolkningen leverunder den s.k. fattigdomsgränsen. Landet drabbas av återkommande översvämmningaroch cykloner, vilka vanligtvis leder till många döda och skadade och omfattandemateriell förödelse. Jordbraket står för av BNP och av sysselsättningen. av befolkningen borpå landsbygden. påbörjade ett ekonomisktreformprogram i samarbete medVärldsbanken och IMF. Den valda regeringen aviserade vidsitt tillträde att man ämnade ta krafttag för att vända landets ekonomiska utveckling till det bättre genom attbekämpa korraptionen, minska handels-och valutaregleringaraa och införa en mer effektiv administration. Ännu har inte mycket skett. Det krävsstora insatser för att åstadkomma en varaktig och konstraktiv förändring avlandets ekonomiska straktur. Beroendet av bistånd är mycket stort. Mellan 50och av brattoinvesteringaraa i landet finansieras av utländskabidrag och lån. Den nationella resursmobiliseringen och därmed inhemskadelfinansieringen av utvecklingsprojekt ärofta mycket liten. Många givare, däribland , har krävt störrenationellt ansvarstagande. Regeringen med president tvingades avgå år1990. Allmänna demonstrationer, s. k hartaler, samt generalstrejker är vanligamedel för att visa sitt missnöje med regeringspolitiken. Oppositionen verkaröppet och aktivt. Detta ledde till en återgång till parlamentariskdemokrati baserad på fria val. Det svenska biståndet inriktas främst på attgenom sysselsättningsskapande och medvetandegörande projekt förbättralevnadsförhållandena för fattiga pålandsbygden. Svårigheten att nå målgrappema är dock betydande och den svagainhemska resursmobiliseringen bidrar till ett lågt utnyttjande av deintemationella biståndsmedel som står tik buds. För del innebär dettaatt innestående medel ackumuleras inom landramen. Det svenska biståndetomfattar föratom landsbygdsutveckling även häl-sostöd och stöd tikundervisningssektora. Varabiståndet har avvecklats. Flera svenska insatser har trots problemen varitframgångsrika. Särskilt gäller dettastödet till Grameen Banks tränings- och kreditverksamhet för 800 000 avde fattigaste, till övervägande del kvinnor. Det nationella immuniseringsprogrammet, där är en viktigbidragsgivare, har resulterat i att av alla bara har vaccinerats motde vanligaste bara-sjukdomaraa. Programmetär, enligt , det mest kostnadseffektiva i . Att öka den lokala resursmobiliseringen och skapaeffektivare system för drift och underhåll är de stora problem som Bangladeshmåste finna långsiktiga lösningar på. Samarbetet med enskilda organisationer ger ettgott resultat. Då denna typ avsamarbete bedöms som effektivt bör det prioriteras högt i samarbetet medBangladesh. Vidare bör landramsmedel kunna användas flexibelt vidkatastrofsituationer. Totalt utbetalades /91 85,6 milj.kr. de reservationen uppgick tik 90,7 milj.kr. Den storareservationen beror Prop. 1991/92:100 främst på stor politisk orolighet ilandet samt svag inhemsk Bil. Jag föreslår enmedelsram om 140 milj.kr. för /93. Åttiotalethar ekonomiskt varit framgångsrikt för . Tillväxten har i genomsnittuppgått till . Tillväxten har varit starkast i industrin och denoffentliga sektom. är självförsörjande på livsmedel, men klyftoma är stora i landet och en stor del avbefolkningen svälter eller lider av underaäring. Åttiotalets ekonomiska framgångar har dockuppnåtts genom en ohållbar ekonomiskpolitik. Den har delvis finansierats genom ökad upplåning utomlands och alltstörre underskott i budgeten. Den utländska skuldbördan uppgår tikdrygt 70 miljarder USD och skuldtjänstkvoten till . Dessa obalanser har förstärkts under de senaste årens svaga regeringar och av kriget i Persiska viken.Valutareserven var nere på bottennivåer, motsvarande tvåveckors import. har fått se sinkreditvärdighet sjunka och tillgången till kommersiella krediter är låg. Ävenom det ekonomiska läget har stabiliserats något så ärden indiska ekonomin fortfarande sårbar. Landets stora resurser fördelas ojämnt. Enligtofficiella uppgifter har antalet fattiga ökat, som deras andel avbefolkningen sjunkit. beräknas över en tredjedel av världensabsolut fattigaste bo i . är en demokrati som ger utrymme för fridebatt vilket dock inte hindrar att de fattigas medborgerliga rättigheter oftakränks. Lokala konflikter grandadepå etniska eller religiösa skäl förekommer över hela landet. Andelen kvinnor iförhållande tik män av befolkningen är 929/1000. Det svenskabiståndet till inriktas på skogsbrak med mark- och miljövård, hälsovård,dricksvatten på landsbygden och energi. Det svenska stödet för byars vattenförsörjning,för hälsovård och för skogsplanteringhar givit påtagliga resultat. Det integrerade vatten- och hälsoprogrammet i har kommit att stå somförebild även för det nationella programmet. Inom hälsosektora får bl.a.mer än en miljon leprasjuka behandlinggenom det svenska stödet. Programmet har skapat en större allmän medvetenhetoch kunskap om sjukdomen, vilket underlättarsocial och ekonomisk utveckling för tidigare leprapatienter. Skogsprogrammen har fäst uppmärksamheten påägarförhållanden och andra institutionellafrågor som måste lösas. Insatseraa har bidragit till att påtagligt stärka denindiska medvetenheten om den tilltagande nedslitningen av naturresursersom skog, mark och vatten. Fattigdomsinriktningenav landramsbiståndet bör fortsätta. Undervis ning bör få en ökad rok i det framtidasamarbetet. Miljöstödet bör kon centreras till mark- och skogsvård, medan de mer industrielltbetonade miljöinsatseraa bör gå via BITS och . Stödet till vattenkraft- '53 projektet har medfört att dentidigare stora reservationen inom landra- Prop. 1991/92:100 men tagits ianspråk. Stödet tik över landramen beräknas under de Bil. 4 närmastföljande budgetåren uppgå till ca 50 milj. kr. En stor del av det svenska biståndet tillIndien går utanför landramen. Indienär en stor mottagare av svenska u-krediter, och tillhör de länder där BITS börkunna verka även med tekniskt samarbete. SAREC stöder forskningssamarbete och några enskilda organisationerär etablerade. Jag anser att planeringen av det framtidalandramsbiståndet till främstskall inriktas på insatser som syftar till att stärka de fattigas ställning. Totalt utbetalades under /91 315milj.kr. Den utgående reservationen uppgick tik 108,9 milj.kr. vilket är enföljd dels av att verksamheten i försenats av oroligheteraa iområdet, dels av förseningar av övrigaprogram och dels av en devalvering av rapien. Jag föreslår en ökning av medelsramen med 15milj. till 415 milj. kr. Industrisamarbetet förs till anslaget C 3. ILaos har den ekonomiska politiken förändratsi riktning mot marknadsekonomi. Åtgärderaa har lett till en realistiskväxelkurs, fri prissättning och liberalisering av handeln. Avskaffande av statliga subventioner, privatisering avden statliga produktions-sektora och en skattereform är andra positivaförändringar. En tydligare rollfördelningmellan staten och det privata näringslivet är andra förändringar. Den nya konstitutionen stadfäster denmarknadsekonomiska inriktningen och vikten av privata initiativ. På detpolitiska området går ansträngningarna motpluralism och demokrati endast långsamt, även om en ökad öppenhet och toleransgentemot oliktänkande har konstaterats . Landet är dockfortfarande en enpartistat, där det är käraan. Läget beträffande de mänskligarättigheterna har förbättrats, även om den samlade bilden alltjämt ärsvårtolkad och motsägelsefull. Utvecklingssamarbetet med är koncentrerat tillskogs-, transport-ochelkraftssektoreraa. Utvärdering av biståndet inom skogssektora visade bl.a. påsvagheter i institutions- och kunskapsuppbyggnad liksom i kostnadseffektivitet. Stödet till skogsskötsel har i huvudsak uppnått uppsatta mål och här föreslås utvidgningar.Vägstödet har haft tekniska brister. Kunskapsutveckling ochinstitutionsuppbyggnad genomsyrar det svenskabiståndet, vars inriktning ligger väl i linje med den förda reformpolitiken. Då landet har brist på personer medkunskaper om ekonomisk politik ochföretagsledning, föreslår jag att större vikt läggs vid kunskapsöverföringpå dessa områden. Samarbete är under uppbyggnadinom kukur-,massmedia- och förvalt ningsområdena. Vad beträffar stödet tillskogssektora, anser jag att detta även fortsättningsvis bör koncentreras till miljöinsatser. Jag föratserfort satt stöd till hälsovården, FNs narkotikaprogram (UNDCP) för bekämp- '54 ning av opiumproduktion och tillsärskilda insatser till förmån för de Prop. 1991/92:100 laotiska kvinnoraa. Totak utbetalades under /91 103,7milj. Den utgående reservationen uppgick till 6,8 milj. kr. Jagföreslår en oförändrad medelsram om 110 milj. kr. Sri Länka är en demokrati med högtutvecklad social service. Landet rankas högti UNDP:s rapport om mänsklig utveckling (). Läskunnigheten uppgår till ochden förväntade livslängden är 71 år.Utvecklingsnivån varierar dock för olika delar av landet och kostnaderaaför inbördeskriget har medfört en urholkning av satsningama på socialasektorer. De inbördes striderna har satt djupa spår. Under den väpnade konflikten mellan tamilska separatister och regeringsstyrkor förekommer bratalt våld och omfattandekränkningar av mänskligarättigheter. Dessa kränkningar utförs av bägge sidor i konflikten. Samhällslivethar lamslagits i vissa delar av landet. Omkring en miljon människorberäknas ha flytt från sina hem - till flyktingläger i landet eller till södra . Med ökad stabilitet i landets södradelar har den ekonomiska utvecklingenvänts i positiv riktning. Turismen återkommer och teexpor-ten har varit god.Strakturanpassningsprogrammet under IMF implementeras programenligt. Det svenska biståndet utgör en kombination av insatserför att främja långsiktig utvecklinginom undervisning, landsbygdsutveckling och hälsovård och insatser för att lindra krigets verkningar. Biståndet vändersig främst till de fattigaste och mest utsatta grapperaa. Reservationen är hög som följd av den intema konflikten och åtföljandesvårigheter att genomföra planerade insatser. Satsningen på de sociala sektoreraa har givitpositiva resultat. Svenskt stöd till korrespondensstudier för läraraa har getthög måluppfyllelse och genomförts medmycket god kostnadseffektivitet. Vaccineringar av barn mot de vanliga barasjukdomama har resulterat imätbara minskningar av dödligheten. Utvärdering av Kotmalekraftverketkonstaterar att kraftverket är av mycket god kvalitet. 1 ekonomiskatermer ger kraftverket en positivavkastning, men den är låg i förhållande tik investerat kapital, bl. a. beroendepå brister i planeringen. Jag menar att det långsiktiga fattigdomsinriktadebiståndet bör fortsätta och attSverige bör öka sitt engagemang för att stödja de människor som på olikasätt drabbas av den intema konflikten. Detta kan ske på olika sätt, bl. a. genom humanitärt stöd, genom långsiktigainsatser inom landsbygdsutvecklingoch genom demokratifrämjande insatser. Av de tillgängliga medlen bör enbetydande del användas för speciellt akuta humanitära behov och som stöd tillintemationellt samordnade aktioner för särskilt utsatta grapper. Sådant stödkan med fördel lämnas via FN och enskilda organisationer. Ännu kan man inte se lösningar på den interaakonflikten. Det svenska biståndet bör därför ha stor flexibilitet. Landet har storaföratsättningar '55 att fortsätta sin färd mot att blien utvecklad, marknadsekonomisk demo- Prop. 1991/92:100 krati. Totaltutbetalades under /91 69,3 milj.kr. Den utgående reservationenuppgick till 94,8 milj.kr. Den stora reservationen beror på svårigheter attgenomföra projekt i landet på grand av kriget. Jagföreslår en medelstilldelning om 35 milj. kr. för /93. 1Vietnam har skett en förändring i riktning mot ettalltmer öppet ekonomiskt system med ett växande utrymme för enskilda initiativ.Den politiska reformprocessen fortgår dock dessvärre endast långsamt och sitter säkert isadeln. Utvecklingen i har dock påverkat och det råder nu ettfriare diskussionsklimat inom partiet ochen ökad öppenhet inom massmedia och kulturliv. Situationen är emellertid klartotikfredställande vad beträffar de mänskliga rättigheteraa och ett stortantal människor håks fängslade försina politiska åsikter. Ett par av dem, som utgjorde särskilt omnämnda fall, har dock frigivits eftervädjanden från bl. På detekonomiska området har omläggningen av politiken bidragit bl.a. till en sänkning av inflationen och enväxelkursstabilisering. Systemet medprisregleringar är i stort sett avvecklat. De ökade satsningaraa på privatjordbrak har inneburit en kraftigt växande produktivitet inom jordbrakssektora.Vietnam är likväl ett av världens fattigaste länder. Trots tillbakadragandet av devietnamesiska trapperaa från har en fortsatt amerikanskblockering försvårat den nödvändiganormaliseringen av ekonomiska förhållanden. Detta gäker bl. a.landets relationer till IMF. Nödvändiga förberedelser har gjorts för att fåtill stånd en normalisering, men en överenskommelse har omöjliggjorts huvudsakligen p.g. a av USAsmotstånd. En rad västländer, däribland , verkar i olika fora föratt blockeringen av hävs. Dessa länder är beredda att delta i eninteraationell stödinsats för reformering avden vietnamesiska ekonomin. Det tidigare så stora biståndet frånöstblocket har praktiskt taget upphört. Genombrottet i Kambodjafrågan innebär attprocessen mot en normalisering av deamerikansk-vietnamesiska relationeraa är på väg. Härigenom synes i detmedellånga tidsperspektivet reella föratsättningar kunna skapas förnormala handels- och biståndsrelationer med OECD-ländergrappen och för ett aktivt engagemang i Vietnamsutveckling från utvecklingsban-keraas sida. Det svenska biståndssamarbetet syftar till attstödja demokratifrämjande politiska och ekonomiska reformer. För närvarandegörs kunskapsutvecklande insatser inom skogsindustri, makro- ochföretagsekonomi, hälsovård, rättsväsende och skatteförvaltning m. m. Hälsoprogrammet haruppnått avsevärda resultat i form av upprastade sjukhus, hälsokliniker och utbildning. Dethar också resulterat i tydliga förbättringar i diagnos och behandlingsmetoder. Bai-Bang projektet har avslutats. Målet, att färdigställa en pappersmassefabrik, är uppfyllt,men ' 56 med mycket låg kostnadseffektivitet. harinriktats på stöd Prop. 1991/92:100 till enskilda skogsbrakare. Det ekonomiskareformprogrammet bör hälsas med tillfredsställelse. Det kräver intemationelltstöd. Landramsmedel bör säkerställas för att kunnagenomföra långsiktig projektverksamhet. Beredskap bör finnas för att ge stödtill insatser som har direkt betydelse för den pågående reformprocessen. Totaltutbetalades under budgetåret 354,8 milj.kr. Den utgående reservationen uppgicktill 82,4 milj.kr. Den utgående reservationen hänför sig huvudsakligen till importstöd och till hälsovårdsprogrammet, där anslagnamedel inte fullt har kunnat utnyttjas. Mot bakgrand av den tveksamhet man på vietnamesisksida fortfarande visat vad beträffardemokratifrämjande politiska reformer samt det klart otillfredställandet lägetvad beträffar de mänskliga rättighetema i landet, föreslår jag en sänkning avlandramen med 100 milj. kr. tik 225 milj. kr. PresidentAquino har satt ambitiösa mål för den filippinska utvecklingspolitiken. För att hjälpa den tredjedel av landetsbefolkning som lever i djup fattigdom krävs bl.a. jordreformer ochförbättrad social service. Problemen att genomföra sådana reformer är många. President tillträde medfördestora förväntningar på en förbättringav läget för de mänskliga rättighetema. Vissa förbättringar har också skett, men förväntningama är långt ifråninfriade. Den förbättring i ekonomin som noterades harförbytts i en konjunkturnedgång som ännu inte har nått botten. Inflationen ocharbetslösheten fortsätter att stiga och beräknas nolltikväxt i ekonomin.Tillsammans med IMF och Världsbankengenomför Filippineraa ett ekonomiskt stabiliseringsprogram. Jag förutser ett ökat stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och fattigdomsbekämpning. Redan nu kanaliseras en betydandedel av det svenska biståndet viafolkrörelser. Ökade insatser av detta slag föratses, både för utvecklingoch skydd av utsatta befolkningsgrapper, och för katastrofhjälp. Svenska folkrörelser uträttar ettvärdefullt och uppskattat arbete i . BITS ger tekniskt bistånd inom en rad sektorerangelägna för landets utveckling:energi, miljö, inklusive fysisk planering och skogsvård. Detta bistånd föratsätts öka väsentligt. SWEDECORPSexportfrämjande verksamhet fortsätter. Det samlade biståndet uppgick /90 till 8,6milj.kr. och 1990/91 tik nära 22 milj. kr. Jag avser att noga följa utvecklingen iFilippineraa för att undersöka möjligheteraa att tillgodose olika behov, när institutionella och demokra tiska förhållanden medger ett effektivt bistånd. Demokratin i landet för blir bräcklig. De pågående konflikterna med insats av militär inger oro, liksom de stora klyftoma mellan å ena sidan rikedom och inflytande, å andra sidan fattigdom och utsatthet. Konfliktemai det splittrade och de stora flyktingskarorna i ' ' angränsandeländer fortfar att prägla situationen. harkanaliserat ett omfattande bistånd till nödlidande grapper innefattande bl. a. utbildning. Det är angelägetatt Svenska Afghanistankommitténs (SAK) kompetens utnyttjas även av andragivare. Regeringen har givit SIDA iuppdrag att utreda framtida svenskt bistånd till .