prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Dessa förhållandenkvarstår alltjämt, men regeringens medverkan har när det gäller taxoransetts kunna koncentreras till den för det ekonomiskautfallet viktigaste komponenten i fexesystemet, nämligen timkostnadsnormen.Genom ändringar i rättshjälpsförordningen (1979:938)och konkursförordningen (1987:916) bemyndigade regeringen under hösten 1991därför att fastställa fexor enligt de nämnda förordningarna på grandval av entimkostnadsnorm som beslutas av regeringen. I beslut den 21 november1991 bestämde regeringen härefter timkostnadsnormen till exkl.mervärdeskatt (inkl. mervärdeskatt) för . Det ingår även iriksrevisionsverkets uppdrag att analysera orsakeraa till kostnadsutvecklingen för biträdesersättningen irättshjälpssystemet. Denna fråga bör angripas . Målsättningen börvara att skapa en bättre ordning för att bestämma advokattaxoraa och att hittaett effektivare system för att undvikas.k. Jag avser att efter Prop. 1991/92:100 tainitiativ till överläggningar med Bilaga 3 i dennafråga. Domstolsverkethar beräknat anslagsbelastningen för budgetaret 1992/93 till 689 400 000kr Enligt min mening bör, med hänsyn till de besparingarsom kan följa av de åtgärder i fråga om inkomstgränser vid allmänrättshjälp, rättshjälpsavgifter och taxor somjag har redovisat i det föregående, anslaget minskas med iförhållande till beräkningar Jag hemställer att regeringenföreslår att till Rättshjälpskostnaderför budgetaret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 15 149 908 1991/92 Anslag 10 453 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 10 219 000 1992/93 Förslag 10 714 000 handläggerärenden om rättshjälp. Från anslaget betalas även kostnadema för verksamhetenvid rättshjälpsnämnden. 1991/92 Beräknad ändring exkl. 1992/93 Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Förvaltningkostnader 10 219 000 495 000 (därav lönekostnader) (7 455 000) (+ 344 000) Summa 10 219 000 495 000 yrkar att anslagetför /93 - i förhållande till vad som har anvisats för budgetåret1991/92 - skall räknas upp med 0,5 milj. kr för att göra det möjligt attutveckla en ADB-baserad uppföljnings- och utvärderingsrutin för kostnadema inomrättshjälpsområdet. För budgetåret1993/94 yrkar att anslaget skall bestämmas med utgångspunkt från vad som har anvisats för /92. inledde sinverksamhet och övertog då de fyra rättshjälpsnämnderaasarbetsuppgifter samt vissa uppgifter som utfördes i domstolama. Målsättningenför den omorganisation av rättshjälpsadministrationen som ledde fram till bildandet av rättshjälpsmyndigheten var att fåtill stånd en mer rationell hantering av rättshjälpsärendena. Praktiskt tagetall verksamhet vid rättshjälpsmyndigheten sker därför med hjälp avdatorstöd och den intema administrationen har minimerats. Som ett mått på den nyamyndighetens produktivitet bör nämnas att antalet anställda inomrättshjälpsorganisationen har kurmat reduceras till hälften. Regeringen harför /91 givit rättshjälpsmyndigheten rätt att överskrida sittanslag med 3 milj. kr Med beaktande av detta resurstillskottanser jag att kostnaden för att utveckla den ovan angivna ADB-ratinenbör rymmas inom ramen för givna resurser Jag föreslår därför att anslaget förvart och ett av budgetåren 1992/93 och 1993/94 bör beräknas med utgångspunkt från vad som har anvisats för budgetaret 1991/92.Det är lämpligt att rättshjälpsmyndigheten nu tilldelas medel i form av ettramanslag. Även för rättshjälpsmyndighetensdel bör ett rationaliseringskrav om av anslaget tillämpas. Ett belopp somsvarar mot av anslaget bör återläggasför att höja verksamhetens ekonomiadminstrativa standard. Under den tvåriga budgetperioden böranslaget uppgå till följande. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 /93 10 714 000 /94 10 714 000 Jag hemställer att regeringenföreslår att tillRättshjälpsmyndigheten för /93 anvisa ett ramanslag på Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag 0 1 000 1 000 1990/91 Utfall 1991/92 Beräknat 96 600 000 116 100 000 116000 000 Kostnader 91 200 000 105500 000 105 500 000 5 400 000 10 600 000 10 500000 Driftbidrag 4 105 000 5580 000 9 260 000 De allmännaadvokatbyråeraas främsta uppgift är att lämna biträde och Bilaga 3 rådgivning enligt rättshjälpslagen. Om det kanske utan hinder för den verksamhet som bedrivs enligt rättshjälpslagen,skall byråema även lämna annat biträde i rättsliga angelägenheter 1 principskall de allmänna advokatbyråema varasjälvbärande och konkurrera på lika villkor med enskilda advokatbyråerVarje byrå utgör en självständig resultatenhet. Verksamheten vid Norra allmännaadvokatbyrån i har på grand av bristande lönsamhet avvecklats per den31 (jfr prop. 1990/91:100 bil. 4 s. 86). Regeringen gav i uppdragatt göra en uppföljning av verksamheten vid de allmänna advokatbyråeraa.Uppdraget gavs bl.a. mot bakgrand av attflera byråer fortfarande har lönsamhetsproblem. skall bl.a.redovisa vilka byråer som är olönsamma, som är kraftigt skuldsatta ellersom har ekonomiska problem av annat slag samt beskriva vari problemen liggerför varje sådan byrå. skall vidare utvärdera hur de ökade befogenheterna för byråema har påverkatverksamheten samt vidfe eller föreslå åtgärder för att fullfölja fenkamapå ett fullständigt ansvar för byråeraa för den egna verksamheten. Uppdragetskall redovisas före utgången av . Det finns 28byråer, varav en har ett filialkontor på annan ort. /91 var dettotala antalet årsarbetskrafter vid byråeraa i genomsnitt 189, varav 109jurister och 80 sekreterare. 1 jämförelse med /90 innebär det enminskning med en jurist och åtta sekreterare. Anslaget Allmänna advokatbyråer:Uppdragsverksamhet är ett förslagsanslag som tas upp med ett formelltbelopp på Under anslaget redovisaskostnader och intäkter för verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna.För att klara likviditeten i uppdragsverksamheten förfogar de allmärma advokatbyråema över en rörlig kredit i riksgäldskontoret.Fro.m. omfattas de allmänna advokatbyråema av ratinenräntekonto med rörlig kredit. Kreditgränsen är oförändrad mot tidigare, dvs. Deallmänna advokatbyråema har sammantagna /88 haft en god resultatutveckling med fullkostnadstäckning och uppfyllande av självfinansieringsmålet. För budgetåret1990/91 blev den totala kostnadstäckningen mot budgetåret1989/90. De senaste årens goda resultat beror enligt bl.a. påatt byråemas verksamhet har anpassats till marknaden genom nedläggningar och rekonstraktionersamt på det bonuslönesystem som infördes . Domstolsverketpekar också på att den förändrade beslutsbefogenheten för chefema vid byråemaoch satsningen på chefsutveckling har bidragit till den förbättradelönsamheten. Antalet inkomna ärenden har ökatnågot under /91 i Prop. 1991/92:100 jämförelse med 1989/90.Ärendegrappen offentligt biträde har ökat med Bilaga 3 . Uppdrag somlikvidator, god man eller liknade enligt 3 § instraktionen (1980:548) för deallmänna advokatbyråeraa har ökat med . Antalet rådgivningar och uppdragsom offentlig försvarare har däremot minskat. ADB utnyttjasvid byråema dels för ärenderedovisning, dels för ordbehandling. Ett ärenderedovisningssystem firms numera installerat vidsamtliga byråer av byråema har ADB-stöd för sin ordbehandling. bedömer att den hittillsvarandegoda lönsamhetstrenden för byråemakommer att bestå även och beräknarkostnadstäckningsgraden tillca . Jag ser det som nödvändigt ochangeläget att de allmänna advokatbyråema i princip drivs på samma villkor somenskilda advokatbyråer Mot bakgrand av att lönsamheten vid de allmännaadvokatbyråema sammantagna har förbättrats och med hänsyntill det uppdrag som arbetarmed är jag inte beredd att ta initiativ till någon mergenomgripande förändring av systemet med allmänna advokatbyråen Detta hindrarsjälvklart inte att byråer som saknarföratsättningar att drivas vidare kan komma att läggas ned. är detviktigt att minska byråemas behov av den rörliga krediten iriksgäldskontoret. Byråema bör kunna uppnå en sådan lönsamhet och likviditet såatt detta behov kan minimeras. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillAllmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet för /93anvisa ett förslagsanslag på Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag 1990/91 Utgift 10 922 178 1991/92 Anslag 5 580 000 1992/93 Förslag 9 260 000 Från anslaget utgår driftbidragtill de allmärma advokatbyråema, framför allt för vissa prestationer sombyråema utför av sociala skäl. Domstolsverketberäknar medelsbehovet för budgetaret 1992/93 till Den ökadebelastningen är bl.a. en följd av den kraftiga tillströmningen av uppdrag som likvidaton Prop.1991/92:100 Jag hemställer att regeringenföreslår Bilaga3 att tillAllmärma advokatbyråer: Driftbidrag för budgetaret 1992/93 anvisa ettförslagsanslag på . 1990/91Utgift 246 769 177 1991/92 Anslag 228 830 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 213 377 000 1992/93Forslag 247 125 000 Från anslaget betalas vissakostnader för rättegångsväsendet vid de allmänna domstolama, bostadsdomstolen,arrende- och hyresnämndema, de allmänna förvaltningsdomstolama ochförsäkringsöverdomstolen. Bland dessa kostnader kan nämnas ersättning förresekostnader och ersättning tillnämndemän, vittnen, sakkuimiga, målsägande, tolkar, personundersökareoch konkursförvaltare. beräknar medelsbehovet för /93 till Enligt regeringens proposition1991/92:2 om lag om särskild personutredning i brottmål, m.m. skallpersonutredning fro.m. den Ijuli 1992 utföras inom frivårdsmyndigheten. Demedel som disponeras av domstolaraa för ersättning till personundersökare () bör därför föras över till kriminalvården, anslaget E 3. I övrigt godtar jag i huvudsak domstolsverketsmedelsberäkning. När det gällerersättning till nämndemän vill jag i det här sammanhanget nämna att regeringeni gav i uppdragatt se över ersättningsnormema för nämndemän. Översynen skall redovisassenast . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Vissadomstobkostiiader m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på F 6.Diverse kostnader för rättsväsendet Prop. 1990/91 Utgift 22 092 018 1991 /92 Anslag 24 200 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 23 327 000 1992/93 Förslag 22 100 000 Från anslaget betalas en radkostnader för rättegångsväsendet i den mån deinte hör under anslaget F 5. Vissa domstolskostnader m.m. I vissa fall befelasfrån anslaget utgifter för rättegångar där staten är part. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillDiverse kostnader för rättsväsendet för /93 anvisa ettförslagsanslag på Anslagentill Justitiekanslem ochDatainspektionen som innevarande budgetår redovisas under littera B,upptas nu under littera G. anslag under G har numrerats om.Anslaget till har utgått. Verksamheten skall finansieras frånansiau under VII:e huvudtiteln. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 1990/91 Utgift 1991/92 An.sl.n>; 6002 000 6 571 000 Tidigareanslaget B 1. Justitiekanslern() är regeringens juridiske ombudsman, bevakar statens rätt och har tillsyn över dem som utövar offentligverksamhet. Han fullgör också vissauppgifter enligt bl.a. tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundiagen, 8kap. , datalagen (1973:289) och lagen (1990:484) omövervakningskameror m.m. Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) (4 711 000) 978 000 (+ 454 000) -t- 103 000 -h 569 000 JK Prop.1991/92:100 Bilaga 3Antalet inkomna ärenden till JK ökade i förhållande till år 1989.Balansläget bedöms som tillfredsställande. Arbetet med att förenkla och effektivisera myndighetenshandläggning av vissa ärendetyper och ratiner har fortsatt. Av stor betydelseär därvid det datorstöd i verksamheten som byggts upp under de senastebudgetåren. JKs arbetsuppgifter är till övervägande del bestämda i författning. Omfattningenav JKs arbete kan därför endast i ringa grad påverkas av JK själv. Detta iförening med myndighetens ringa storlek gör att JK bedömer att någon real anslagsminskning för /93 inte börgenomföras. JK begär för nästa budgetår ett reellt resurstillskott påsammanlagt 243 000 kn varav 100 000 kn för inspektionsverksamhet. För att bl.a.uppnå en naturligare personalstraktur bör, enligt JK, en av byråchefstjänstemabytas ut mot en tjänst som föredragande. JK föreslår att det friställdalöneutrymmet får behållas. Med hänsyn till JKs balansläge m.m.och det fortgående rationaliseringsarbetet bör medelsbehovet för JK /93 beräknas med utgångspunktfrån en resurstilldelning som realt motsvarar av föregående årsanslag exkl. mervärdeskatt. Jag delar JKs uppfattning om den ändradepersonalstrakturen. Anslaget bör dock reduceras med ett belopp som motsvararlönedifferensen. Som tidigarenämnts har regeringen beslutat tillkalla en särskild utre-dåre med uppdrag att göra en översyn av JKsuppgifter (Dinl991:ll0). Resultatet av översynen kan komma att ha betydelseför den framtida resurstilldelningen till JK. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillJustitiekanslern för /93 anvisa ett förslagsanslag på 6 571 000kn G 2.Datainspektionen Prop. Bilaga 3 anslag B 2. Datainspektionenprövar frågor om tillstånd och utövar tillsyn enligt datalagen (1973:289),kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974:182) samt utfärdarlicens enligt datalagen. In.spek-tionen utövar dessutom tillsyn enligt lagen(1987:1231) om automatisk databehandling vid taxeringsrevision m.m. Inspektionen skall verka för att automatiskdatabehandling av personuppgifter inte medför otillbörligt intrång i enskildaspersonliga integritet och att god sed iakttas i kreditupplysnings- ochinkassoverksamhet. Chef för inspektionen är en generaldirektön Inom inspektionenfmns två sakenheten Den ena svarar för inspektionens uppgifter i fråga omoffentlig verksamhet och den andra för inspektionens uppgifter i fråga omenskild verksainhet. Dessutom finns en teknisk och en administrativ enhet. 1990/91 1991/92 Beräknad ändring Utfall 1992/93 verksamhet 19 844 000 19 164 000 -t-1148 000 Intäkter Inkomster vid datainspek tionen -20 394 000 -19 163 000 -1148 000 Nettoutgift O 1 000 O Datainspektionen Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Datainspektionen fastställde enverksamhetsplan för budgetåren 1989/90-1991/92. Verksamheten underplanens två första budgetår har präglats av en ökad ärendetillströmning sommötts med olika rationaliseringsåtgärder Inspektionen har kunnat öka antaletbehandlade tillstånds-ärenden, bl.a. genomett förenklat prövningsförfarande i vissa fall. Trots detta ökar antaletoavgjorda ärenden. Inspektionen har inte lyckats med att nå upp till planens mål för tillsynsverksamheten. Informationsverksamhetenhar hållits på en planerad nivå. Inspektionens regel-givningsarbete har ökat och inspektionens verksamhetsmål med full kostnadstäckningav hela verksamheten har uppfyllts. Inspektionen har fastställt en ny verksamhetsplanför budgetåren 1992/93 - 1993/94. I denna utgår inspektionen från attdatalagstiftningen som planen omfettar kommer att vara oförändradoch att tillståndsärendena kommer att öka. Inspektionens arbete med att fe framförenklade ratiner för tillståndsärenden skall ges hög prioritet. ADB-teknikens utveckling och användning av dennateknik kommer även i fortsättningen att ställa ökade krav påinspektionen. Inspektionen harhemställt att få använda medel motsvarande det generella besparingskrav om som gäller för /93 förett fortsatt arbete med attrationalisera handläggningen av vissa tillståndsärenden enligt datalagen.Vidare föreslår inspektionen att utgiftsramen för /93höjs med avseende i huvudsak kostnader för tre handläggare och förlokalen Enförändring av datainspektionens verksamhet kan förväntas bl.a. som en följd av vad som kan komma attföreslås av datalagsutredningen (Ju1989:02). Med hänsyn till det generella kravet på återhållsamhet med nya utgiftsåtaganden samt tilldet förändringsarbete i fråga om inriktningenav datainspektionens arbete som sålunda pågår och som kan väntas finnsdet inte tillräckligt starka skäl att nu ge utrymme för att inrätta några nya tjänster vid in.spektionen.Utgiftsramen för inspektionen bör beräknas med utgångspunkt i enresurstilldelning som realt motsvarar av föregående årsutgiftsram. Med hänvisning till vad jag haranfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att tillDatain.spektionen för /93 anvisa ett förslagsanslag på 1000 kn G 3.Brottsförebyggande rådet: Förvaltningskostnader 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 1992/93 Förslag Prop.1991/92:100Bilaea 3 () har till uppgift att främja brottsförebyggande insatser inom olikaområden av samhällsverksamheten samt att verka för en samordning av samhälletsoch enskildas insatser mot brott. BRÅ leds av en överdirektön Vid rådet finns också enstyrelse. Under överdirektören ansvarar byråchefer för forskning, utredning ochinformation. Till rådet är knutna tre rådgivande organ: en samverkansdelegation,en vetenskaplig delegation och en informationsdelegation. (därav lönekostnader) Lokalkostnader 10 615 000 (8 638 000) 2 229 000 -I- 885 000 (-1- 925 000) -f 632 000 + 1 517 000 Anslagetförslår inte för att täcka utgifteraa för den nuvarande personalorganisationenoch verksamhetsnivån. Ytterligare medel begärs för löner (-h 600 000 kn) samtför frankering, inventarier m.m. (-1- 400 000 kn). Medelyrkas för kompetensutveckling (-1- 100 000 kn) och administrativa kostnader församverkanprojekt med andra myndigheter {-h 100 000 kn). Tre professurerföreslås bli inrättade vid rådet. Föredragandens överväganden Prop.1991 /92:100 Bilaga 3 Ettframgångsrikt brottsförebyggande arbete föratsätter att kunskaper ocherferenheter på området kan utvecklas och spridas. BRÅ har viktiga uppgifter i det sammanhanget.Inom rådet bedrivs ett omfettande forsknings- och utvecklingsarbete. BRÅär också en kunskapsbank, bl.a. när det gäller intemationella kriminalpolitiskafrågor, och utnyttjas vidare när det gäller att följa upp och utvärdera olikalagstiftningsåtgärden Rådet tillfördes ökade resurser till följd av forskningsproposition (prop. 1989/90.90)). Iforskningspropositionen gavs också riktlinjer för BRÅs arbete undertreårsperioden /91-1992/93. BRÅ tillhörde myndigheter som skall lämna en fördjupad anslagsframställning för perioden1993/94 - 1995/96. Regeringen beslutade om de särskilda direktivsom skall gälla för rådet i arbetet med ochutformningen av anslagsframställningen. Denna anslagsframställning kommer attutgöra ett av regeringens underlag bl.a. i fråga om vilka prioriteringarsom bör göras . Som ett led iförberedelseraa års forskningsproposition kommer inomregeringskansliet att analyseras bl.a. hur de resurser för forskning som nudisponeras av BRÅ bäst kan utnyttjas för en verksamhet av hög vetenskaplig kvalitet. En utgångspunkt för det beredningsarbetet är att behovet av kriminologisk ochkriminalpolitisk forskning bör ses i ett övergripande nationelltperspektiv och irmefetfe såväl den forskning som bedrivs vid BRÅ,och liksom den forskning som bedrivs viduniversiteten med resurser som fördelas avforskningsråden inom verksamhetsområde. Enavsikt med översynen är att belysa hur den aktuella forskningen kan förstärkas,bl.a. genom en bättre samordning. Jag har av medel som frigörs genomrationaliseringar under anslaget beräknat vissa medel förekonomiadministrativa åtgärden Jag beräknar anslaget till Jag hemställer att regeringenföreslår att till : Förvaltningskostnader för /93 anvisa ett förslagsanslagpå 14 361 000 kn 10Riksdagen 1991/92. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 1990/91 Utgift 3 235 267 Reservation 866 321' 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag Från anslaget befelas kostnaderför utrednings- och utvecklingsarbete samt för information. Ytterligare medel yrkas förforsknings- och utvecklingsprojekt (-1- 3 974 000 kn), bidrag till enskildaforskare (-1- ) samt besök av gästforskare (-1- 500 000 kn). Medelbegärs dessutom för fortsatt ADB-utveckling(-1- 480 000 kn) och för översättningar av BRÅ-rapporter (-1- 300 000kn). Jag beräknar anslaget till 4 823000 kn Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBrottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader för /93 anvisaett reservationsanslag på 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag har tilluppgift att pröva ärenden enligt brotts-skadelagen (1978:413) om ersättning förskador på grand av brott. Nämnden består av en ordförande, två vice ordförandeoch tre andra ledamöten Nämnden biträds av ett kansli. 1991/92exkl. Beräknadändring 1992/93 Föredraganden 1991/92:100 Bilaga 3 (därav lönekostnader) (3 106 000) (-1- 590 000) -t- 544 000 Ytterligare medel begärs för arvoden, frankering, telefon m.m. (-1- 110 000 kn). Jag har av medel som frigörs genomrationaliseringar under anslaget beräknat vissa medel för ekonomiadministrativaåtgärder. Jag beräknar anslaget till 5 441 000 kn Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBrottsskadenämnden: Förvaltningskostnader för /93 anvisaett förslagsanslag på G 6.Brottsskadenämnden: Ersättning för skador på grund Prop. 1991/92:100 av brott Bilaga3 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag Från anslaget befelas ersättningav sfetsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grand av brott.Dessutom har från anslaget utgått bidrag till för innevarande budgetår med 1 milj. kn yrkar en höjningav anslaget med 6 milj. kn Med hänsyn till utgiftsutvecklingen /91 beräknar jag anslaget till 25 000 000 kn I beloppetingår 1 milj. kn till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBrottsskadenämnden: Ersättningför skador på grund av brott för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . DIVERSE Prop.1991/92:100 Bilaga 3 H 1. 1990/91 Utgift 10 631 641 1991/92 Anslag 11 304 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 9 037 000 1992/93 Förslag 9 037 000 Från anslaget befelas kostnademaför bl.a. tryckning och distribution av . Med hänsyn till den beräknadeanslagsbelastningen under budgetaret 1991/92 bör anslagsbeloppet för näsfebudgetår vara oförändrat. Jag hemställer att regeringen föreslår att till /93 anvisa ett förslagsanslag på 9 037 000 kn Bidrag till vissa intemationella sammanslutningarm.m. 1990/91Utgift 2 060 879 1991/92 Anslag 2 586 000 1992/93 Förslag 2 586 000 Frånanslaget utgår bidrag till för den intellektuella äganderätten,till intemationella institutet i för unifiering av privaträtten och tillpermanenfe byrån för för internationell privaträtt. Från anslaget utgår vidare medel tillSveriges bidrag till kostnadema för för kriminologi samt medel till ett svenskt bidrag till detFN-anknutna kriminalpolitiska institutet i (HEUNI) och till vissaandra intemationella sammanslutningar med anknytning tilljustitiedepartementets ansvarsområde. Anslagsbeloppet bör under nästabudgetår vara oförändrat. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Bidragtill vissa intemationella sammanslutningar m.m. för /93 anvisaett förslagsanslag på 2 586 000 kn H 3.Stöd till politiska partier Prop. Bilaga 31990/91 Utgift 132 107 316 1991/92 Anslag 132 200 000 1992/93 Förslag 140 272 000 Medelstilldelning sker enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partien Jag hemställer att regeringenföreslår att till Stödtill politiska partier för /93 anvisa ett förslagsanslag på 140272 000 kn 1990/91Utgift 40 450 000 1991/92 Anslag 127813 000 1992/93 Förslag 3 350000 Från anslaget betalas statsverkets kostnader förvalsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt betalas ersättning till vissa myndigheter och verk för biträde isamband med allmänna val. Budgetåret1992/93 utgör ett s.k. mellanvalsår, vilket innebär att anslaget i huvudsakbelastas med kostnader för upprättande av röstlängder, lagerhållning av valmaterial och övriga kostnader för attupprätthålla erforderlig beredskap inför extraval. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillAllmänna val för /93 anvisa ett förslagsanslag på 3 350 000 kn H 5.Bidrag till av god redovisningssed 1990/91Utgift 400 000 1991/92 Anslag 400 000 1992/93 Förslag 400 000 Från anslaget befelas bidrag till Stiftelsen förutvecklande av god redovisningssed. Stiftelsen bildades under hösten1989 gemensamt av sfeten genombokföringsnämnden (jfr under anslaget G 3. ), FöreningenAuktoriserade Revisorer och . Stiftelsekapifelet uppgår till 150 000 kn och harbefelats med en tredjedel av varje stiffere. Stiftelsen har till ändamålatt främja god redovisningssed.