prop · GF03102 · 1991-12-31 00:00:00 — Regeringen har därefteruppdragit åt kommerskollegium att, med utgångspunkt i nämnda utredning ochstudier, fördjupa analysen av konsekvenserna för funktionen Utrikeshandel avett och av ett svenskt medlemskap i skall redovisasföre . 1991/92:102 Kapitel4 1.godkänner inriktningen avfunktionen Utrikeshandel, 2.till Oförutsedda fredsbevarandeinsatser för /93 anvisar ett reservationsanslag på 40 000 000kr. under tredje huvudtiteln. Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. FunktionenHälso- och sjukvård är en central totalförsvarsfunktion. Ansvaret förhuvuddelen av den kvalificerade hälso- och sjukvården i krig ligger hos dencivila hälso- och sjukvårdsorganisationen. Försvarsmaktens hälso-och sjukvårdär ett komplement till den civila hälso- och sjukvården och är främst inriktadpå akut omhändertagande av sjuka och skadade inom den militära organisationen. Funktionen Hälso- och sjukvårdm.m. omfattar fömtom hälso- oeh sjukvård även socialtjänst samt miljö- ochhälsoskydd. är funktionsansvarig myndighet. 1991/92:102 Kapitel5 Regeringenavser fastställa följande mål för frnktionen. Hälso-och sjukvården skall verka för att varje skadad eller sjuk under kriser och ikrig kan ges en medicinskt acceptabel behandling och vård. Ambitionen skallvara att hålla de medicinska behandlingsresultaten på fredstida nivå för detstora flertalet patienter, trots att den allmänna vårdstandarden inte kan varadensamma som i fred. Kapaciteten skall vara tillräcklig för att tillgodose sävälde krigsskadade patienternas behandlingsbehov som sådan fredsmässig sjukvårdsom inte kan anstå. En skadad skall kunna ges primär-kirurgisk behandling efter skadetillfället. Socialtjänstenskall även under kriser och i krig medverka till att de grundläggandelivsbetingelserna för samtliga civilpersoner som vistas inom kommunen tryggasäven i situationer dä kraftigt ökade krav har uppkommit på grund avkrigshandlingar inom kommunen, men också på grund av åtgärder som kan blinödvändiga, såsom tidig utskrivning av patienter, utökad barnomsorg, utrymningsamt omhändertagande av flyktingar. Miljö- ochhälsoskyddet skall medverka till att sådan hygien kan upprätthållas även ikrig att smittspridning och uppkomst av epidemier så långt möjligt förebyggs. Hälso-och sjukvård m.m. utgör en synnerligen betydelsefull del av totalförsvaret. Engod beredskap inom området förstärker trovärdigheten av våra övrigaförsvarsansträngningar. Hälso- och sjukvården i krig skall ses som ensammanhängande totalförsvarsfunktion bestående av civila och militära delar.En helhetssyn skall prägla verksamheten. Den svenska hälso- ochsjukvården kommer i krig att utsättas för stora påfrestningar. Det innebär heltandra krav än dem som ställs på den fredstida hälso- och sjukvården. Deförändringar i verksamheten som blir nödvändiga betingas av dels ett stortantal skadade, oftast med i fred ovanliga skadetyper, dels förändradgeografisk fördelning av sjukvårdsbelastningen med stora variationer övertiden. Förbrukningen av vissa läkemedel och förbrukningsartiklar beräknasunder ett krig öka mycket kraftigt, som möjligheterna till import,inhemsk produktion och distribution allvarligt för- 17Riksdagen 1991/92. svåras.Allmänt kan konstateras att det är tillgången till läkemedel och för- Prop.1991/92:102 brukningsmateriel som begränsar hälso- och sjukvårdens uthållighetsåväl Kapitel 5 under kriser som i krig. De förändringar i hotbilden som regeringen redovisar färåterverkningar även för hälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap.Möjligheterna till förvarning inför ett angrepp påverkar behoven avberedskapslager, särskilt vad avser produkter för vilka det inte finns eninhemsk produktionskapacitet. Vid valet av beredskapsåtgärder bör förberedelser förinhemsk produktion föredras framför beredskapslagring av färdigvaror. Det börockså övervägas om lagringsbehoven av färdiga läkemedel ochförbrukningsartiklar för krigsskadade kan reduceras i de delar där vi redan harinhemsk tillverkning i viss omfattning och där lagringen till en del kanersättas med produktionsförberedelser. Möjligheterna till en sådan reduktionblir beroende av vilken förvarning inför ett angrepp som kan förutsättas iplaneringen. Viktigare importerade läkemedel och förbrukningsartiklar somredan tidigt under en försörjningskris kan bli svåråtkomliga på deninternationella marknaden, bör prioriteras vid uppbyggnaden avberedskapslagren. Så långt möjligt bör arbetet med anskaffning, lagring ochomsättning samordnas mellan civila och militära myndigheter. Balans måste sålångt möjligt uppnås mellan läkemedel och sjukvårdsmateriel. Sortiment ochvolymer måste balanseras i förhållande till olika typer av behandling och vårdav ett bestämt antal patienter. Principer för behandling och vård av krigsskadade ochövriga sjuka och skadade under kriser och i krig har utarbetats av försvaretssjukvårdsstyrelse och . Behandlingsprinciperna ligger till grundför utbildning och övning. Underlaget ger också normer för förbrukning avläkemedel och sjukvårdsmateriel. Beträffande vårdprinciper för den kvarvarande fredsmässigasjukvärden i krig bedriver ett angeläget arbete. De resultat som föreligger tyder på att betydande reduktioner kan ske av vårdinsatser och resursförbrukning utan att behandlingsresultaten påtagligt försämras. Enligt rapporten ( redovisar 1986:3) Sluten kroppssjukvärd i krig kan antalet vårddygn inom somatisk korttidsvård för icke opererande specia liteter minska med , för opererande specialiteter med . Antalet operationer kan minska med av några månader utan att de medicinska behandlingsresultaten försämras nämnvärt för det stora flertalet patienter. Den "fredsmässiga"verksamheten inom primärvården kan likaså minskas med , medan ett pa tienttillskott uppkommer, bestående främst av patienter som utskri- vits från sjukhus (Allmänmedicinen inom primärvärden i kris och krig, SoS rapport 1990:18). Även inom andra områden som vård och omsorg om äldre och handikappade och psykiatri kan verksamheterna behöva förändras. Svåra yttre förhållanden kan t. ex. kräva tidig utrymning och övergång till kollektivt boende. Enär ingen reduktion avses ske av resurserna för omsorg om äldre, handikappade och psykiatri kan den sammantagna reduktionen av den fredstida sjukvårdens volym som bedöms möjlig i krig uppskattas till av vårddygnen inom sluten vård och till av läkarbesöken inom öppen vård. Regeringenanser det angeläget att arbete med vårdprinciper för kris ochkrig slutförs så att rekommendationer om förändrade vårdprinciper kan sammanvägasmed organisatoriska anvisningar rörande säväl region- och länssjukvården somprimärvården. Vårdprinciperna kan utgöra underlag för hur den medicinskaverksamheten skall genomföras, men också ge möjligheter till att begränsaresursförbrukningen, bl.a. vad avser läkemedel och sjukvårdsmateriel. Det ärvidare viktigt att värdprinciperna förankras bland sjukvårdens personal ochtillämpas vid beredskapsutbildning och övning. Det senare bör också kunna höjasjukvårdsberedskapen inför fredstida katastrofsituationer. Någrasystem för reglering och ransonering med läkemedel och förbrukningsmaterielinom sjukvården finns inte utvecklade . Det är angeläget attsocialstyrelsen inom ramen för programplanearbetet fullföljer och högtprioriterar arbetet dels med vårdprinciper, dels med system för reglering ochransonering inom sjukvårdens försörjning. I detta ingår också att vidta författningsmässiga,organisatoriska och administrativa åtgärder inför kris- och beredskapslägen. Genomriksdagens beslut på grundval av propositionen Ansvaret för service och vårdtill äldre och handikappade m.m. (prop. 1990/91:14, SoU9, rskr. 97) harkommunerna fr.o.m. den Ijanuari 1992 ålagts ett samlat ansvar för långvarigservice och vård för äldre och handikappade. Reformen innebär bl.a. attkommunerna har övertagit ansvaret från landstingen för driften av sådanasjukhem och andra vårdinrättningar för somatisk långtidssjukård somhuvudsakligen har en kommun eller del av kommun som upptagningsområde. BCommunernahar vidare fått en skyldighet att bedriva sjukvård i särskilda boendeformer ochi bostäder med särskild service. Reformen medför att kommunernas medverkaninom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. ökar, bl.a. vad avser planläggningbeträffande hälso- och sjukvårdspersonal. Prop.1991/92:102 Kapitel 5 Ledningen av hälso- och sjukvården i krig Socialstyrelsensuppgifter inom beredskapsområdet har lagts fast (prop.1990/91:150,bil.2, FöU8, rskr. I uppgifter på beredskapsområdetingår övergripande planering och tillsyn i frågor av riksintresse.Socialstyrelsen har, som ett led i sitt funktionsansvar, utfärdatplaneringsanvisningar till civilbefälhavarna om statsmakternas krav pä dencivila hälso- och sjukvården i krig. Frågor vid sidan av riksintresset åvilarenligt totalförsvarets ansvarsprinciper dem som har verksamhetsansvaret, dvs.kommunerna och landstingen. Dessa har också ett ansvar för att de nationellamålen uppfylls. har en viktig roll i att följa upp ochutvärdera dessa verksamheter i förhållande till de av statsmakterna uppsattamålen för totalförsvaret. Sjukvårdensförsörjning under kriser och i krig Vissa brister inom hälso- och sjukvårdens beredskap ansesföreligga främst i fräga om försörjningen med läkemedel och sjukvårdsmaterielav förbrukningskaraktär där beredskapen ligger på en för låg nivå. Somgrundläggande princip bör fortfarande gälla att en ökad lagring sä långtmöjligt skall knyta an till den fredstida sjukvårdens behov samt till de kanaleroch rutiner som gäller för läkemedelsförsörjningen i fred. Beredskapsplaneringenför produktion och distribution av läkemedel kan anses vara förhållandevisgod. Det finns betydande resurser i fredssamhället i form av kommersiellaläkemedelslager och inhemsk produktionskapacitet. Lösningar bör därför i förstahand sökas genom en fredstida lagerhållning, som kan ske hos tillverkare,importörer och leverantörer, där befintliga resurser för lagring, transporteroch administration kan utnyttjas och naturliga vägar för omsättning användas. Beredskapsproblemen vadavser den fortsatta fredssjukvårdens försörjning under kriser och i krigutgörs främst av de svackor i lagerhållningen som uppträder för vissaviktiga importerade läkemedel. Åtgärder bör i första hand vidtas för att skapaen överblick av den fredstida lagerhållningen av läkemedel. Det bör ankomma påsocialstyrelsen att se till att en sådan överblick och uppföljning av läkemedelsförsöijningenunder kriser och i krig kommer till stånd. Särskilda resurser behövsför riktade åtgärder i form av avtal med berörda företag om en minsta lagernivåför viktiga importerade läkemedel i sådana fall då den normala lagernivån ärotillräcklig. Riktade åtgärder av detta slag innebär i praktiken en höjning av fredstidasäkerhetslager, vilket också innebär en reducerad sårbarhet för störningar iförsörjningen redan under fred. De fredstida lagren avläkemedel täcker krigsbehovet för den kvarvarande fredsmässiga sjukvärden.Behoven av läkemedel för krigsskadade är f.n. inte uppfyllda. Denna uthållighetär inte tillfredsställande, särskilt som behovet av läkemedel för krigsskadadekan bedömas kvarstå långt efter det att krigshandlingarna har upphört. 1991/92:102 Kapitel5 Uppbyggnadenav beredskapslagren av sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär pågår.Hittills fattade beslut innebär sammantaget att ca . av de tilldetta ändamål anvisade medlen är intecknade för anskaffning av sjukvårdsmaterielav förbrukningskaraktär, vilket innebär att behovet för krigsskadade för visstantal månaders krig säkerställs. De fredstida lagren av sjukvårdsmaterieltäcker enligt behovet för den kvarvarande fredsmässigasjukvården . En vidgad statligberedskapslagring utöver den som redan sker för det tillkommande krigsbehovetbör inte genomföras. Lämpligare är att åstadkomma en överlagring hosavnämarna, dvs. sjukvårdshuvudmännen, eller hos producenter, importörer ochleverantörer. Samtliga dessa har en lagerhållning i fred som är anpassad tillsjukvårdens efterfrågan. En konsumtionsnära överlagring hossjukvårdshuvudmännen har flera uppenbara fördelar. Lagringen blir spridd ochmindre sårbar om den sker hos användarna. Den kan automatiskt anpassas tillfredssjukvårdens förbrukning vad gäller såväl produktval somförbrukningsvolymer. Överlagringen kan bygga på befint- liga resurser i form av lager, transporter ochadministration. Ansvaret för Prop. 1991/92:102 lagringen åvilar den som hargenomförandeansvaret för sjukvården i såväl Kapitel 5 fred som under kriseroch i krig. Regeringens bedömning är att den fortsattafredssjukvårdens uthållighet under kris och i krig bör förstärkas genom att enviss överlagring av förbrukningsartiklar sker hos sjukvårdshuvudmännen för attsäkerställa ett visst antal månaders krig. Vissa principer bör gälla föröverlagringen. Överlagringen bör sålunda ske genom tillämpning av principen omminsta lagernivå, dvs. i form av säkerhetslager för att täcka ett preciseratantal månaders förbrukning för fredsmässig sjukvård. Behoven av överlagringför kris och krig skall vidare främst vara hänförbara till de delar av ettkrissortiment som inte kan produceras inom landet. De artikelslag som behöveröverlagras kan begränsas till ett krissortiment som är anpassat tillvårdprinciperna i kris och i krig. Detta bör ske genom att staten medsjukvårdshuvudmännen tecknar avtal om sådan överlagring. Det ankommer påfunktionsansvarig myndighet att i samråd med sjukvårdshuvudmännen ange vilkaartikelslag som skall ingå i huvudmännens överlagring. Genom att ettkrigssortiment har fastställts av utredningen (S 1987:05) om hälso- ochsjukvårdens försörjningsberedskap finns förutsättningar för en väl avvägdproduktionsplanering. Den föreslagna överlagringen bör vidare utgå frånfredsjukvårdens behov. Sjukvårdshuvudmännen bör således själva få väljafabrikat etc. inom ramen för de artikelslag som skall överlagras. Vidsäkerhetspolitiska kriser bör lagren kunna få tas i anspråk avsjukvårdshuvudmännen efter medgivande av regeringen. Det bör ankomma påsocialstyrelsen att se till att överlagringen sker på avtalat sätt. Försörjningen med s.k. kostnadsfria förbrukningsartiklarbör regleras enligt samma grunder som gäller för försöijningen med läkemedeloch förbrukningsmateriel. Apoteken lämnar ut s.k. kostnadsfriaförbrukningsartiklar till bl.a. diabetiker, stomipatienter och patienter med inkontinensbesvärtill ett värde av ca . Med tillämpning avvårdprinciperna för krig bedömer att sortimentet kan begränsastill ungefär en tredjedel av fredsförbrukningen. Regeringen anser att statenbör träffa avtal med om viss överlagring av viktigare,importerade s.k. kostnadsfria sjukvårdsartiklar. Även i detta avseende böråtgärder för att möjliggöra inhemsk produktion tas till vara. Behovet av infusionsvätskor i krig bedöms öka till ca 12gånger fredsförbrukningen. Infusionsvätskor är registrerade läkemedel som ihuvudsak består av destillerat vatten med tillsats av glukos eller olika salter.Det stora behovet av infusionsvätskor i krig medför både lagrings- ochdistributionsproblem. Regeringen godkände ett avtal omproduktion av infusionslösningar i krig som tecknats mellan överstyrelsen förcivil beredskap (ÖCB) och . Avtalet innebär att avdygnsbehovet av infusionslösningar i krig blir täckt. Det är angeläget att behovet av infusionsvätskor i krigsäkerställs. Det bör ske med utgångspunkt i det utredningsarbete som genomförts av berörda 261 myndigheter om förenklad tillverkning i krig avinfusionsvätskor. För beho- Prop. 1991/92:102 ven i t.ex. kanman behöva planlägga en lokal produktion vid Kapitel 5 sjukhusen. En annanutgångspunkt bör vara att lagring av färdiga infusionsvätskor på kassationsbasisså långt möjligt skall minimeras. Hälso- och sjukvården i krig måste bygga påfredsjukvårdens resurser. Det är därför nödvändigt att samhällets samladesjukvårdsresurser, inte minst den resurs som hälso- och sjukvårdspersonalenutgör, tas till vara och utnyttjas på effektivast möjliga sätt inomtotalförsvarets hälso- och sjukvård. De samlade personaltillgångarna inom fredssjukvården bedömskunna räcka till även under ett konventionellt krig av stor omfattning ochintensitet. Genom det av i samverkan med sjukvårdshuvudmännenutvecklade registret för personalförsörjningen, det s.k. Integer-systemet, böremellertid nuvarande brister i personalförsörjningen vad avser registreringoch krigsplacering av sjukvårdspersonal kunna avhjälpas bl.a. i de områden därdet i fred inte finns tillräckligt med personal för att kunna tillgodosebehoven i krig. I fidigareförsvarsbeslut har utbildningsverksamheten inom totalförsvarets hälso- oehsjukvård getts hög prioritet. Det är angeläget att utbildningsverksamhetenäven i fortsättningen prioriteras högt. Utbildningen ger även positivaeffekter för den fredstida katastrofberedskapen. 1 propositionen Verksamhet och anslag inom totalförsvaret1991/92 (prop. 1990/91:102, bil.2) redovisade föredragande statsråd att ensärskild förhandlingsdelegation (helikopterdelegationen) hade tillkallats idecember 1989 med uppgift att träffa erforderliga avtal medsjukvårdshuvudmännen i fråga om helikoptrar för sjuktransporter enligtintentionerna försvarsbeslut. På grundval av förslag ipropositionen genomfördes en ändring av 6 § hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) med hänsyn till att sjukvårdshuvudmännen från och med den 1 januari1992 skulle ta över ansvar för akuta luftbumasjuktransporter (FöU8, rskr. Ändringen angavs innebära attsjukvårdshuvudmännen fick ett fullständigt huvudansvar för sjuktransporterinom hälso- och sjukvårdslagens bestämmelser. Sjuktransporter inom ramen förräddningstjänsten enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) omfattades inte avlagändringen. Genom att bl.a. sjukvårdshuvudmännen ansåg sig saknaekonomiska förutsättningar för att medverka till en anskaffning av helikoptrarför sjuktransporter på det sätt som förutsattes försvarsbeslut vardet inte möjligt för helikopterdelegationen att träffa avtal med den innebördsom avsågs beslut. beslöt regeringen attdelegationens arbete var avslutat. tillsattes en interdepartementalarbetsgrupp för att bereda frågan vidare. Det finns här anledning att understryka att enförutsättning för att hälso-och sjukvården i krig skall fungeratillfredsställande är en väl fungerande sjuktransportorganisation, där helikoptern har en givenplats. 1991/92:102 närmare ställningstaganden i fråga omhelikoptrar för sjuktransporter fram- Kapitel 5 går av det föregående. har en varierande och i vissa hänseendenalltför läg beredskap för en utökad och förändrad verksamhet i krig enligtregeringens uppfattning. Såväl planläggning som utbildning bör intensifierasoch ske med realistiska förutsättningar och mål. En väsenUig uppgift är attfölja upp och anpassa beredskapsplaneringen till det ändrade huvudmannaskapetför service och vård av äldre oeh handikappade som Ädel-reformen medför. Socialtjänstpersonalensbehov av kunskaper om ändrade arbetsförhållanden under kriser och i krig inomframför allt barnomsorgen, äldreomsorgen och omsorgen om handikappade böruppmärksammas. Genom försvarsbeslut lades vissa finansieringsprinciperfast för den civila delen av totalförsvaret som innebar att den somupprätthåller en verksamhet Under kriser och i krig också skall svara för deadministrativa kostnaderna, medan staten skall svara för kostnaderna förberedskapsinvesteringar. På hälso- och sjukvårdsområdet gällde dock attsjukvårdshuvudmännen skulle svara för kostnaderna för den fredsmässiga hälso- oehsjukvårdens försörjningsuthållighet under ett förkrigsskede och underneutralitet eller i krig, medan staten svarar för i krig tillkommande behov avsjukvård till följd av krigsskador. De allmänna principerna för finansieringen avberedskapsförberedelser inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. enligt 1987års försvarsbeslut bör ligga fast. Finansieringen av överlagringen hossjukvårdshuvudmännen för den kvarvarande fredsmässiga sjukvården bör ske enligtprincipen delat kostnadsansvar. Staten bör därvid svara för de kapitalkostnadersom en utökning av lagren medför, medan sjukvårdshuvudmännen bör ha kostnadsansvaretför drift inklusive lokaler och administration. De under tidigare avsnitt redovisade förslagen omsjukvårdshuvudmännens överlagring av viktigare importberoendesjukvårdsartiklar medför, med tillämpning av nämnda finansieringsprinciper, attstaten ger riktade bidrag till sjukvårdshuvudmännen, motsvarandekapitalkostnaderna för investeringen i utökade lagervolymer, medansjukvårdshuvudmännen skall svara för drift och administration. Frågan om ettsärskilt statligt bidrag för drift-och administrationskostnader under enövergångsperiod, som redovisats i propositionen (1990/91:102 bilaga 2)Verksamhet och anslag inom totalförsvaret 1991/92, avser regeringen att prövai samband med att ställning tas till kommunalekonomiska kommitténs förslag (SOU1991:98). Kostnaderna för att skapa en rimligförsörjningsuthållighet för den kvar varande fredsmässiga sjukvården under kriser och i krig kan begränsas. Ka pitalkostnaderna för överlagringsåtgärder för läkemedel och förbruknings materiel har beräknats till ca . ärligen för varje månads uthål- 263 lighetfördelade med ca hälften på vardera läkemedel och förbrukningsmate- Prop.1991/92:102 riel. Kostnader för lagring av importerade insatsvaror tillkommer. Riksförsäkringsverketär funktionsansvarig myndighet. Regeringenavser fastställa följande mål för frnktionen. Deekonomiska trygghetssystemen skall fungera under störda förhållanden och i ettdatorlöst tillstånd. Enskilda människor skall även då kunna få den ersättningde är berättigade till. Socialförsäkringens och övriga förmåners effekter skallsvara mot statsmakternas intentioner och anpassas till ändrade behov ochförhållanden. Regeringendelar den av framförda uppfattningen attberedskapsförberedelserna inom funktionen i princip är goda. För att säkerställadatorstödet vid ett eventuellt avbrott i elförsörjningen eller vid andrastörningar i driften fordras dock vissa insatser. Anslagsfrågor för /93 Regeringenhar i prop. 1991/92:100 (bil.6 ) vid anmälan av förslagsanslaget B 1.Riksförsäkringsverket uttalat (s.33) att eventuella medel för beredskapsätgärderkommer att beräknas i särskild proposifion om anslag inom försvarets område. 1991/92:100 (bil.6) har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, för /93 under reservationsanslagetE 15. Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krigberäkna . och under förslagsanslaget E 16. Driftkostnader förberedskapslagring m.m. beräkna . Medhänvisning till vad föredraganden anfört i prop. 1991/92:100, bil.6 om att äterkommaom medel för beredskapsåtgärder inom verksamhetsområde,avseende bl.a. anskaffning av reservkraftsaggregat, beräknar regeringenmedelsbehovet härför (exkl. mervärdesskatt) till . Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krig 1990/91 Utgift 85 959 000 Reservation 398 022 000 1991/92 Anslag 5190 000 1992/93 Förslag 96 786 000 Fränanslaget bekostas utgifter för investeringar i beredskapslager m.m. för 264 den civila hälso- ochsjukvården i krig samt för utbildning av personal som skall tjänstgöra inom dencivila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation. Anslaget ingår tillsammans medanslaget E 16. i planeringsramen för totalförsvarsfunktionen Hälso- ochsjukvård m.m. 1991/92:102 Kapitel5 Anslagsframställningenföljer de intentioner som framlagts i programplan 1992/93 - 1996/97 förfunktionen hälso- och sjukvård, socialtjänst och miljö-och hälsoskydd. Målet äri första hand att tillförsäkra kapacitet och uthållighet för ett kortstormaktskrig vari blir indraget. föreslår bl.a. attföljande åtgärder vidtas nämligen, 1.färdigutmsta operationsannex iÖvre civilområde och på med utnyttjande av reserverademedel. Vidare anskaffa läkemedel inkl. infusionsvätskor för tillkommande krigsskadadesamt anskaffa sjukvårdsmateriel för tillkommande krigsskadade och förfredssjukvårdens behov (.) 2.genomföra utbildning m.m. avpersonal för den civila hälso- och sjukvården, och hälsoskyddetinför katastrofer och krig (.)