prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till FNs organ för industriellutveckling för /93 anvisa ett förslagsanslag på 6 890 000kronor. 1991/92Anslag 1 000 1992/93Förslag 1 000 () är centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör brandfarliga och explosiva varor. Detövergripande målet för inspektionensverksamhet är att genom bl.a. tillståndsgivning, föreskrifter, råd ochanvisningar, tillsyn och inspektioner samt information och utbildning förebygga att personer och egendom kommer till skada vidtillverkning, förvaring eller annanhantering av brandfarliga och explosiva varor. SÄls verksamhet äravgiftsfinansierad. Avgift tas ut av den som tillverkar eller importerar brandfarlig eller explosiv vara (gmnd- ochmängdavgift) eller i vissa fall av den som projekterar eller uppför anläggningför sådan vara (projektavgift). Anslaget förs därför upp med ettformellt belopp av . SÄI föreslår i sinförenklade anslagsframställning för /93 bl.a. följande: 1.Budgeten fastställs till en resursnivå som motsvarar pris- och löne-omräknad omslutning av budgeten för budgetåret1991/1992. 2.Inspektionen tillförs extraresurser för gasolverksamheten (-1- .) samt för att kunnaupprätthålla begärd tillsyn och delta i inspektionsverksamhet,avsyningar m.m. (-1- . 3.Inspektionen får möjlighetatt intäktsfinansiera sin extemainformations- ochutbildningsverksamhet. Verksamheten tilldelas en egen budget utanför ordinarie budgetram. Budgeten sätts detförsta året till . 1991/92:100 Bil. Det har inte funnits skäl tillatt förändra de övergripande mål som gäller treårsperioden /92-1993/94. Resultatbudgetram1992/93 . Prop.1991/92:100 Slutsatser: gjj j-j SÄIhar i den förenklade anslagsframställningen redovisat uppdraget att ta fram lämpliga resultatmått som underiag förresultatuppföljning av verksamheten. Av resultatutvärderingen framgårbl.a. att inspektionen från såväl produktivitets- som effektivitetssynpunkt iallt väsentligt klarat uppställda mål ochkrav. Jag ser resultatet av verksamheten som tillfredsställande. Redovisningen innehåller emellertid enligt minmening vissa brister vad gäller konkreta resultatmått för framför allt deninterna uppföljningen av verksamheten. SÄI har införtett tidredovisningssystem. Informationenfrån detta system bör tillsammans med andra tillgängliga uppgifterkunna tillgodose det krav på underiag som kan ställas för en effektiv stymingoch uppföljning av verksamheten. Jag är därför, med hänvisning till vad dåvarande industriministern anförde i 1991 årsbudgetproposition, nu beredd att förorda att inspektionen får lägga upp en särskild budget för extem informations- ochutbildningsverksamhet. Sprängämnesinspektionensredovisade resultat för /91 harinte givit mig anledning att föreslå någon förändring av den redan fastställdainriktningen. Resultatbudgetramenhar beräknats med utgångspunkt i gällande treårsplan. Jag har i mitt förslag dämtöver beräknat . som enseparat budgetram för exteminformations- och utbildningsverksamhet samt . i resursförstärkning för tillsyn i samband medgasolutbyggnad. Jag beräknarkostnadema för SÄls verksamhet till14 . för /93. Vad gällerSÄls extema informations- och utbildningsverksamhet vill jag framhålla följande. Inspektionens kostnaderför verksamheten skall helt täckas genom avgifter som betalas avkundema. Jag anser vidare att SÄI i denfördjupade anslagsframställningen 1993/94 bör redovisa en utvärdering avverksamheten avseende extern information och utbildning. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . Åtgärder för att främja industridesign 1990/91Utgift 4 713 000 Reservation 1670 315' 1991/92Anslag 5 200 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 5 150 000 1992/93Förslag 5 356 000 Från anslagetutgår bidrag till Stiftelsen Svensk Industridesign och medel för designstödtill enskilda företag. StiftelsenSvensk Industridesign har bildats av statens industriverk (numera närings- och teknikutvecklingsverket),Föreningen och . Stiftelsensändamål är att bedriva och främja forskning och utveckling inomindustridesignområdet samt verka för denpraktiska användningen av god design genom utbildning, rådgivning och information till gagn för näringslivetoch samhället i övrigt. Verksamhetenbedrivs inom de två insatsområdena Kontakt och rådgivning samt Kunskapoch kompetensutveckling. 1991/92:100 Bil. föreslår isin anslagsframställning en anslagsökning med . för att bl.a.småföretag skall få en första inblick i hur industridesign kan användas som en integrerad del iproduktutveckling och marknadsföring. För /93 beräknarjaganslaget till . Jag räknaräven med att bidrag skall kunna lämnas för design främj ande insatser inomramen för de medel som anvisas under anslaget Småföretagsutveckling. I regeringens proposition om inriktningen av denekonomiska politiken (prop. 1991/92:38) aviseras en avveckling avanslaget till Stiftelsen /94. Om bidrag till stiftelsens verksamhet anses motiverat därefter får det prövasinom ramen för anslaget Småföretagsutveckling. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Åtgärderför att främja industridesign för /93 anvisa ett reservationsanslag på 5 356 (X). Stöd till turism' 1990/91Utgift 122 535 000 Reservation 465 000 1991/92Anslag 123 000 000' 1992/93Förslag 50 000 000 'AnslagetB 4. Stöd till turism och rekreation för /92 1991/92:100 Bil. turistråd är en stiftelse inrättad avstaten. ochLandstingsförbundet med uppgift att som centralt organ planera, samordnaoch genomföra åtgärder för turism i . skall enligt sina stadgar dels verka för att utveckla svenskturism och genommarknadsföringsåtgärder förbättra svensk bytesbalans och sysselsättning samt stödja regional utveckling, delsmedverka till att förbättra möjlighetematill turism och rekreation för breda folkgmpper. Från anslaget utgår medel tillmarknadsföring, bidrag till utvecklings- och försöksverksamhet inomturist- och rekreationssektorn samt i mån avresurser också bidrag till uppförande av turist- och rekreationsanläggningar av riksintresse. Vidare lämnas bidragtill vissa ideella organisationer. Regeringen har i propositionen om inriktningen avden ekonomiska politiken (prop.1991/92:38) aviserat att statens engagemang i turistråd skallavvecklas. turbtråd, vissautredningar m.m. Sverigesturistråd har i sin anslagsframställning i huvudsak åberopat den fördjupade anslagsframställning rådet överlämnadeinför föregående budgetarbete hösten1990. Enligt tidigare regeringsbeslut skulle turistråd fr.o.m. /92 övergå tilltreårig budgetering av sin verksamhet. En fördjupad anslagsframställningavlämnades avseendebudgetåren 1991/92-1993/94. Denna redovisades budgetproposition(prop. 1990/91:100, bil. Mot bakgmnd av att regeringen tillkallade en särskild utredare (dir. 1990:78) med uppgift attbl.a. granska målen för ochfinansieringen av turistråds fortsatta verksamhet, beslutade emellertid regeringen attuppskjuta sitt ställningstagande till turistrådets fördjupadeanslagsframställning. I turistrådets anslagsframställning /93 åberopas sammaskäl för anslagstilldelning som i den fördjupade anslagsframställningen.En uppräkning för pris- och löneförändringar har gjorts. turistråd hemställer om ökade anslag med närmare101 milj.kr. till sammanlagt över 223 milj.kr. för /93.Hämtöver föreslås ett nytt anslag om 52,5 milj.kr. för investeringar m.m. ituristanläggningar. Den särskilde utredaren med uppgift att bl.a.granska målen för och fi nansieringen av turistrådsfortsatta verksamhet överlämnade sitt betänkande (SOU 1991:58)Ett nytt turistråd till regeringen. redarens förslag omfattarpreciseringar och begränsningar av rådets upp- Prop. 1991/92:100 gifter, kravpå ökad medfinansiering av näringslivet, ändrad rollfördelning gjj j mellan staten och regionala organ imarknadsföringen av turism, ändrad associationsform från stiftelse till aktiebolag samt vissa frågor om samarbete med t.ex. exportfrämjande verksamheter.Utredaren föreslog vidare enkoncentration av marknadsföringen till enbart de prioriterade utländska marknadema. Betänkandet harremissbehandlats och drygt ett femtiotal yttranden har lämriats överutredningen. Remissinstansema stöder utredarens förslag om enbegränsning och precisering avturistrådets mål och uppgifter. Däremot är instansema tveksamma om möjlighetema att finansiera rådetsverksamhet genom ökad medverkan frånnäringslivet. Det råder även en stor tveksamhet till förslaget om att begränsa marknadsföringen till deutländska marknadema, även om detstöds av ett antal remissinstanser. Remissinstanserna stöder uppfattningen attrådet bör samordna marknadsförings- och informationsinsatser, främja produktutveckling och svara förkunskapsutveckling inom turistområdet.Delade uppfattningar redovisas om organisation och associationsform. beslutade (prop.1989/90:50, SkU 10, rskr. 96) om inkomstskatten för m.m.Besluten innebar bl.a. att de särskildareduceringsreglema avseende mervärdeskatt på serverings- och hotelltjänsterslopades. anförde i sitt betänkande (1989/90:SkU10) att hotell- och restaurangnäringen i skattehänseendeborde behandlas som alla andranäringar i landet. Enligt skatteutskottet kunde det dock inte uteslutas att man inom vissa turistorter, där prislägetredan i dag är högt, kunde få vissasvårigheter att hävda sig i konkurrensen med motsvarande turistmål utomlands.Utskottet utgick från att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen i dettahänseende och utan någon särskild framställningfrån sida vidtar de åtgärder av regionalpolitisk art som kanerfordras. Regeringen gav ijuni 1990 närings- och teknikutvecklingsverket () i uppdrag att följa upp hur skattereformen, främst höjningen avmervärdeskatten ,påverkar utvecklingen i regioner som är starkt beroende av turism. har i två rapporter tillregeringen redovisat analyser av utvecklingen jämte förslag till insatser från statens sida. Svenska Rese- och Turistindustrins Samarbetsgrupp ochSveriges Lift- och AnläggningsägaresOrganisation (SLAO) har i skrivelser till regeringen tagit upp frågor om NUTEKs fortsattauppföljningsuppdrag. Den tidigare regeringen beslöt vidare den 17 mars1988 att tillkalla en förhandlare i fråga omfömtsättningama för statlig medverkan i turistpro jekt i . Utredaren redovisade sina förslag i betänkandet (SOU 1990:103) Turism i . Enligtutredarens mening bör förut sättningama för strategisk planering inför beslut om turistiska insatseri länet förbättras. Utredaren lämnar vidarevissa förslag til! prioriteringar av strategiska investeringar för turismm.m. samt till geografiska prioritering ar av dessa inom länet av marknadshänsyn. Ett tjugotal remissinstanser har yttrat sig över utredarens förslag. 3Riksdagen 1991/92. Remissinstansema delar i principutredarens grundsyn att utvecklingen Prop. 1991/92:100 av turism måste bygga påmer marknadsmässiga bedömningar och strik- gjj j tare lönsamhetskalkyler. I fråga om den strategiska planeringen avturismen i länet anser remissinstansema att kan anförtros denna roll.Flertalet av länets fjorton kommuner har yttrat sig över utredningen och redovisar olika uppfattningar om behovet avinvesteringar m.m. Det finns även ett starkt stöd för en förstärkning avinfrastrukturen i länet och för utökade utbildningsinsatser m.m. Åtgärderinom skattepolitiken och småföretagspolitiken ger turistföretagen nyamöjligheter för framtiden. Turistnäringen kommer att särskilt främjas genom beslut om en sänkt mervärdeskattpå hotell- och restaurangtjänsteroch på inrikes persontransporter fr.o.m. den (prop. 1991/92:50, SkU5, rskr. Det ärregeringens uppfattning att de framlagda förslagen är det enda sättetatt skapa tillväxt och därmed varaktiga arbeten. Chefen för hartidigare denna dag föreslagit en utvidgning av systemet med nedsättningav sociala avgifter inom delar av detregionalpolitiska stödområdet som även kommer att gagna turistföretagen.Under ett års tid kommer vidare persontrafiken på att garanteras.Under året kommer regeringen, med hänsyn inteminst till turismen, att pröva olikalångsiktiga lösningar för personbefordranlängs aktuella sträckor, det vill säga - - . Turismeni de regionalpolitiska stödområden som berörs, bör med dessa förslag gesförbättrade fömtsättningar. Det är minuppfattning att det i första hand är turistbranschens eget ansvar att driva sina gemensamma informations-och marknadsföringsaktiviteter. Jag fömtsätter att turistnäringen ochdess organisationer samordnar sina resurserför bl.a. marknadsföring av sina tjänster. Min bedömning är att branschensjälv är bättre skickad för uppgiften än ett statligt finansieratturistråd. En omstmkturering av insatserna för att främja turism i bördärför ske. I fråga om turismens utveckling på det regionalaoch lokala planet är det min uppfattning att det måste till ett näringslivsengagemang motsvarande det som fömtsätts på riksnivå. Det bör ske genom att branschorganisationema övertar ansvaret förturismens utveckling och främjande. I den mån kommuner ochlandsting engagerar sig i turistfräm jandet bör detta ske i samarbete mednäringslivet eller dess bransch organisationer. Statligalänsmyndigheter har möjligheter att prioritera turistverksamheter inom ramen för befintliga resurser. Jag är mot denna bakgmnd inte beredd att pröva de förslag som redovisats i betänkandet (SOU 1990:103) Turism i . Det ankommer enligt min mening på kommuner och regionala organ att mednäringslivets förutsättningar för turistisk utveckling som utgångspunkt bedöma sina eventuella engagemang. Regeringen harredovisat riktiinjer för främjandet av turism i propo- Prop. 1991/92:100sitionen om inriktningen av den ekonomiska politiken (prop. 1991/92:38, gjj jt FiU 10, rskr. Dessa riktlinjerinnebär en avveckling av statens engagemangi turistråd fr.o.m. /93 samt att 50 milj.kr.ställs till turistnäringens eller dess intresseorganisationers förfogande under /93 underförutsättning att näringen är bereddatt bidra med samma belopp samt stå för de framtida kostnadema för sinabranschövergripande verksamheter. Branschens egna organisationer ges därmed goda möjligheter att driva fördem angelägna verksamheter. En eventuell reservation på anslaget /92 B 4. Stöd till turism och rekreation, bör också användas föratt främja branschens gemensammamarknadsföringsinsatser m.m. De statliga medlen skall användas för att i ettinitialt skede frän och med eller möjligt genäringslivet självt möjligheten att bygga upp en samordnad organisation förmarknadsföringen m.m. av turism. En samrådsgmppmed företrädare för turistnäringens organisationer och näringsdepartementethar bildats. Enligt vad jag har inhämtat arbetar branschen nu med vissa förslagi enlighet med vad jag tidigare anfört. har med anledning av motioner somväckts i anslutning till regeringensproposition om inriktningen av den ekonomiska politiken (prop.1991/92:38, FiUlO, rskr. 108) bl.a. hemställt att ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om att turistrådet skall omstmktureras som branschens delaktighet bör öka. Med hänsyn tillatt branschen är oenhetlig och småskalig bör dock staten fortsätta att ge stöd till verksamheten och främja turismen iSverige. har beslutat (rskr. 1991/92:108) i enlighet med vadutskottet hemställt. Enligt minmening ansluter de riktiinjer för främjande av turism, som jag redovisat, till uppfattning. Det finns ett behov avatt omstmkturera arbetet med attfrämja turism i . Staten har därvid ansvaret för den samladepresentationen av utomlands vilken också bör omfatta turistiska aspekter. Det bör dock vara branschen som ansvararför den kommersiellt inriktade marknadsföringen. Som jag nämnt arbetar företrädare förbranschen med vissa förslag med denna inriktning. Det bör således varabranschen som är huvudman för enorganisation med denna verksamhetsinriktning och inte staten. Med hänvisning till vad jag anfört förordar jagatt turistråds verksamhet upphör . Som chefen förutrikesdepartementet tidigare denna dag anfört i sam band med behandlingen av den statligaSverige-informationen kan en av veckling av statens engagemang iSveriges turistråd innebära en förändring av Svenska institutets uppgifter.Denna fråga skall beredas i särskild ord ning. Därvid bör en fömtsättning varaatt de statliga insatserna skall ge en samlad presentation av som omfattar såväl kulturella, samhällspo litiska, ekonomiska som turistiskaaspekter. Chefen för utrikesdepartemen tet kommer senare, på gmndval av detsärskilda beredningsarbetet, att förelägga regeringen förslag ominriktningen och omfattningen av Svenska institutets verksamhet vad gällerturistfrämjandet. Därvid kan ytteriigare resurser komma att tillföras. Mot bakgmnd av deredovisade åtgärdema för att stimulera turism i Prop. 1991/92:100 Sverigesamt inriktningen av den ekonomiska politiken m.m. som syftar gjj J3 tillatt skapa goda fömtsättningar för all näringsverksamhet bedömer jag att de turistpolitiska mål som tidigare beslutat om (prop.1983/84:145, KrU 22, rskr. 353) inte längre har någon aktualitet. Förslaget om att turistrådets verksamhet börupphöra innebär att lagen (1984:477)om beslutanderätt för turistråd bör upphävas. Det ankommer på regeringen att besluta om de övrigaåtgärder som krävs för avvecklingen av turistrådet. Med de redovisade fömtsättningama föreslår jag attett anslag B 3. Stöd till turism förs upp med 50 milj.kr. för budgetåret1992/93. Stiftelsen bör efter beslut och eftersamråd med personalor-ganisationemasnarast avveckla verksamheten. Regeringen har genom beslut begränsat rådetsdispositionsrätt över anslaget B 4.Stöd till turism och rekreation.Utgifter för löner och lokaler rn.m. uppkommer även efter det datum dåverksamheten skall upphöra. Jag föreslår därför att avvecklingskostnader sominte kunnat bestridas av anslag /92 får belasta ett separat och nytt anslag Särskilda avvecklingskostnader för Sverigesturistråd, som bör föras upp på statsbudgeten för /93 somett förslagsanslag på I . Inomnäringsdepartementet har upprättats förslag till lag om upphävande av lagen (1984:477) om beslutanderätt förSveriges turistråd. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 13:1. Detär av sådan beskaffenhet attlagrådets hörande skulle sakna betydelse. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. upphävalagen (1984:477) om beslutanderätt för turistråd, 1. tillStöd fill turistn för /93 anvisa ett reservationsanslagpå , 3.godkänna vad jag anfört omavvecklingen av stiftelsen verksamhet samt bemyndigaregeringen att vidta de åtgärder som från statens sida behövs för att upplösastiftelsen, 4.godkänna de ändrade riktlinjer för turistpolitiken som jag förordat. Särskilda avvecklingskostnader för Sverigesturistråd 1991/92:100 Bil. 1992/93Nytt anslag (förslag) I000 I regeringens proposition om inriktningen av denekonomiska politiken (prop.1991/92:38) har aviserats att statens engagemang i turistråd skall avvecklas. Vissa avvecklingskostnaderkommer att uppstå under /93 för personal, lokaler och vissövrig förvaltning. Det går inte att beräkna kostnadema, varför de börbestridas från ett särskilt anslag /93 som står tillregeringens disposition. Anslaget bör föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillSärskilda awecklingskostnader för turistråd för /93anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91Utgift 244 488 145 Reservation 164 069 215' 1991/92Anslag 226 630 000 1991/92Anslag exkl. mervärdeskatt225 090 000 1992/93 Förslag 163594 000 Från anslaget betalas kostnader för dels deregionala utvecklingsfondernasverksamhet med information, rådgivning, utbildning och finansieringsverksamhet, dels vissa centrala insatser, bl.a.inom områdena kompetensutveckling, nyetablering, teknikspridning, industrielldesign och underleverantörsutveckling.Hittills har även bidrag tillorganisationer på hantverketsområde bekostats med medel från anslaget. Ansvaret inom för hantverksfrågor har tagits överav . Närings-och teknikutvecklingsverket () föreslår att anslaget beräknas till 236 milj.kr. för /93,utöver medel till regeringens dispositionpå ca 2 milj.kr. Föredragandens överväganden Prop.1991/92:100 Utvecklingen i små och medelstoraföretag har avgörande betydelse för dynamikeni näringslivet och för sysselsättningen. Regeringen har i profKJsitionen om en nysmåföretagspolitik (prop. 1991/92:51) lagt fram ett samlat program fören ny småföretagspolitik. Dennya småföretagspolitiken har följande huvudsakliga innehåll: - förbättrad rättssäkerhet bl.a. genom attäganderätten och näringsfriheten skrivs in i gmndlagen, - en effektiv konkurrensskapas i privat och offentlig verksamhet, - skattetrycket sänks, - en effektiv riskkapitalmarknad för småföretagskapas, -arbetsrätten ses över, varvid småföretagens intressen särskilt beaktas, - lagar och andra reglerpå olika områden förenklas och tas om möjligt bort, - nyetablering och Europakontakter underlättas. har tagit del av programmet ochbeslutat i enlighet med propositionen (NU 14, rskr. Den allmänna inriktningen av småföretagspolitikeninnebär att goda generella fömtsättningar skapas för småföretagen.Riktade insatser blir mindre motiverade. Detminskar behovet av medel på detta anslag. Kvarvarande medel på anslaget bör huvudsakligen gå til!utvecklingsfondernas verksamhet. Destatliga bidragen till fonderna delas upp i basanslag och särskilda projektanslag. Utvecklingsfonderna bör isin verksamhet prioritera de områden som anges i den nämndasmåföretagspropositionen, främstnyetableringsinsatser och Europakontakter. Huvuddelen av genomförandetav de insatser som behövs bör ligga på regional och lokal nivå, där samhälletsorgan - främst utvecklingsfonderna - bör samverka med bl.a. handelskamrar, företagens organisationer och banker igenomförandet av insatsema. Det är viktigt att småföretagen får hjälp attförbereda sig för de förändringarsom ett närmande till EG medför iform av både en ökad konkurrens ochvidgade möjligheter till expansionpå den europeiska marknaden. Utvecklingsfondema,handelskamrama, , m.fl. organ kan - ofta i samverkan - erbjuda småföretagen olika analys- och rådgivningstjänster. Genom de instmment som EG har byggtupp centralt kan företagen vidare fåmöjlighet att delta i olika nätverk för europeiskt samarbete. Omfattningen avcentral upphandling av utbildningstjänster från för Företagsutveckling (SIFU) och andrautbildningsproducenter börreduceras. Vidare bör programmet för insatser inom den träbearbetandeindustrin upphöra liksom även särskilda insatser på central nivå riktadetill underleverantörer. Frågor om utvecklingsfondemasfinansieringsverksamhet har behandlats iden nämnda småföretagspropositionen. avser regeringenatt lägga fram förslag om småföretagens riskkapitalförsöijning. anvisas på anslaget B 2. 1991/92:100Åtgärder för att främja industridesign. Även från anslaget Småföretagsut- gjj j veckling bör särskilda medel anvisas för insatser för att stimulera designutvecklingi små och medelstora företag. I enlighet med vad som anförs ismåföretagspropositionen är det av stor vikt att utvecklingsfondema och andraorgan som tillhandahåller information till nyföretagare uppmärksammar kvinnliga företagares särskilda behov samtde gmpper av potentiella kvinnliga företagare som finns främst inom denoffentliga sektom. avlämnades ett antalmotioner med krav på åtgärder för att motverka företagskonkurser motbakgrund av det under dessa år ökandeantalet konkurser. föreslog i sitt betänkande om etableringskontroll m.m. (I989/90:NU7)att en utredning skulle tillsättasmed det övergripande uppdraget att hejda den oroande konkursutvecklingen. beslöt i enlighet medutskottets förslag (rskr. 1989/90:246). beslöt regeringen atttillkalla en kommitté med uppdrag attutreda vissa frågor rörande konkurser m.m. Enligt utredningsuppdraget (dir.1990:75) skall kommittén studera utvecklingen av antalet konkurser ochanalysera orsakema till konkurserna. Med utgångspunkt i resultaten avanalysen skall behovet av insatser för att begränsa konkursfrekvensen bedömas samt - om så bedöms somerforderligt - lämnas förslag till åtgärder. Enligt min mening är det inte motiverat att ha ensärskild kommitté med den inriktningsom konkursutredningen har.