prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Det totala godstransportarbetet ökade med 2,0miljarder tonkm och med 4,5 miljarder tonkm jämfört med . Järnvägenstransportarbete minskade med 0,1 miljarder tonkm . Sjöfartenstransportarbete, exkl. färjetrafiken, har minskat något . Enligt preliminära siffror från trafikverken kommertrafikutvecklingen för alla transportslag att minska . Detfinns flera orsaker till den minskade trafiken. Kostnaderna pä trans- 3 portmarknaden har ökat genomen breddad mervärdeskatt pä bl.a. turism Prop. 1991/92:100 och resor från ochmed . infördes mer- Bil. 7 värdeskatt pådrivmedel. höjdes skatten på bensin och dieselolja. DenIjanuari infördes en koldioxidskatt pä drivmedel. Miljöskatt päinrikesflyget infördes och höjdes den 1 januari 1991.Kilometerskatten höjdes för lastbilar och bussar och förpersonbilar . En orsak till minskat bilresande har varit attråoljepriserna i början av är 1990 fördubblats till följd av kriget vidPersiska viken. Att nu befinner sig i en lågkonjunktur har ocksåminskat resandet. Det behöver emellertid inte innebära att varaktiga beteendenoch resmönster ändras. Kommande internationella mål för koldioxidutsläppen kanemellertid innebära att resmönster och trafikutveckling kan komma att ändras. Slutsatsen är att nedgången 1990-1991 ej påverkar dentrafikutveckling som prognosticerats av transportrådet och somavser tiden 1989-2000-2020. Denna uppfattning vinner stöd i erfarenheterna frånoljekriserna . Godstrafiken ökade kraftigt fram . Därefter stagneradeutvecklingen men ökade åter efter lågkonjunkturen 1981-1983.Persontransportarbetet med bil ökade mycket snabbt fram . Efter entillfällig minskning ökade transportarbetet äter fram till slutet av 1970-taletdä kraftiga oljeprisökningar medförde en nedgång i resandet. 1 mitten av1980-talet började bilismen åter öka snabbt. trafikprognos för tiden fram till nästa sekelskifte och de förstadecennierna därefter medför sammanfattningsvis att -trafiken i de stora flödena mellande största städerna ökar snabbast -persontrafiken på järnväg kommeratt öka sina marknadsandelar i relationer med snabbtåg -flyget blir helt dominerande ivissa relationer -trots en relativt kraftig tillväxtför kollektivtrafiken är det personbilen som dominerar transportarbetet -person- och godstransportarbetetsfördelning mellan transportmedlen kommer bara att ändras marginellt De trafikmässiga förutsättningarna i prognosen är bl.a.investeringar enligt trafikverkens investeringsplaner, förbättradkollektivtrafik i tätorter, nya direktlinjer inom inrikesflyget och en tredjebana på . Däremot ingår inte en fast förbindelse över iförutsättningarna. Importen av olja och kol antas öka kraftigt på grund avkämkraftsavvecklingen. Antagandena om den ekonomiska utvecklingen underprognosperioden har gjorts i enlighet med bedömningarna av långtidsutredningenLU90. Det finns inte anledning att revidera de antaganden somligger till grund för prognosen. Prognosen tar inte hänsyn till konjunkturbetingade förändringar,varför det verkliga utfallet under enskilda år naturligtvis kan ligga såvälöver som under det genomsnittliga prognosresultatet. Vissa grundläggande förutsättningar förtrafikutvecklingen kommer sannolikt att förändras . avreglering och ökad konkurrens på transportmarknaden samt ändradetransportvillkor genom anpassningen till EG och de åtgärder som erfordras föratt nå trafikens miljö- mål.Mot denna bakgrund har regeringen uppdragit åt statens väg- och trafi- Prop. 1991/92:100 kinstitut att utarbeta nya prognoser. Dessa skall redovisas . Detsvenska väg- och gatunätet uppgår tillca . Vägnätet består av allmänna och enskilda vägar samt tätorternasgator. Det allmänna vägnätet omfattar . Av dessa sköterstaten genom väghållningen på statlig väg.Väghållningen för de resterande - de s.k. statskommunvägarna - skötsav de kommuner som förordnats som egna väghållare. Vägpolitiken skall bidra till att förverkliga deövergripande trafikpolitiska målen. Sex delmål har lagts fast, nämligen att -ansvaret för väghållningen skallvara lämpligt avgränsat -vägkapitalet skall säkras -en god miljö skall åstadkommas -trafiksäkerheten skall förbättras -vägnätet skall bidra till etteffektivt resursutnyttjande -en fillfredsställande vägstandardskall säkerställas på hela vägnätet För har 9489,3 milj.kr. Verksamhetens resultat samt fördelningen av resurser mellanolika åtgärder har redovisats verksamhetsberättelse för vägverket.Utfallet av det särskilda programmet för bärighetshöjande åtgärder har dockredovisats i en särskild verksamhetsberättelse. till att anpassa delar avvägnätet till de bärighetsnormer som gäller inomEG. beslutade (prop. 1990/91:87, TU26, rskr 326)att det nya planeringssystemet skall baseras på en rikstäckande plan och ettantal regionala planer. Regeringen har utfärdat planeringsdirektiv för denlångsiktiga planeringen för verksamhetsområde för perioden1994-2003. har en överenskommelse träffats mellan Sverigeoch om en fast förbindelse över . har omorganiserats på så sätt attverksamheten delats upp i en beställardel, den s.k. väghällningsdivisionen ochen produktionsdel den s.k. produktionsdivisionen. De avriksdagen fastställda målen för trafiksäkerhetsarbetet innebär att antaletdödade och skadade i trafiken skall minska samt att risken för att dödas ellerskadas skall minska. Olycksutvecklingen under senare hälften av 1980-taietliksom det splittrade ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet gjorde att dendåvarande regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredareför att se över det offentliga trafiksäkerhetsarbetets inriktning och organisation. Den särskilde utredaren har bl.a. föreslagit atttrafiksäkerhetsverket av vecklas som egen myndighet och att verkets uppgifter i huvudsak förs över till . Regeringen avser att senare återkomma till med förslag med den inriktningen. Som ett första steg i integrationen av trafiksäkerhetsansvareti väghåll- Prop. 1991/92:100 aransvaret föreslås att fro.m. den 1juli 1992 övertar ansvaret för Bil. 7 den pläderande informationen. Detta medför att det riktade statsbidragettill föreslås upphöra. Regeringen har tidigare aviserat att det statligamonopolet pä kontrollbesiktning av vägtrafikfordon bör upphöra. En särskildutredare skall redovisa effekterna av och hur detta kan genomföras. Underåret har en kartläggning av följderna av en ökad konkurrens pä statensspäranläggningar genomförts. (), , transportrådetoch statens pris- och konkurrensverk har på uppdrag av regeringen redovisat sinsyn på förutsättningarna för och konsekvenserna av en avreglering avjärnvägstrafiken. Regeringens intention är att öka konkurrensen inomjärnvägstrafiken. En utredare kommer att tillkallas med uppgift att föreslå deåtgärder som krävs för en avreglering samt åtgärder som garanterar konkurrensinom järnvägstrafiken. Målsättningen är att järnvägstrafiken skall varaavreglerad . har regeringen fattat beslut om att bidratill investeringar i flera storajärnvägsprojekt. Bland dem kan nämnas utbyggnaden av järnvägssystemet iMälardalen och byggandet av en tunnel genom . Inom ramen för deextra medel för investeringar i trafikens infrastruktur som beslutatom pågår förhandlingar om utbyggnad av västkust- ochostkustbanorna. SJ går in pä av den av riksdagenbeslutade rekonstruktionsperioden. Lönsamhetsmässigt har SJ utvecklats enligt planerna och mananser sig klara de av fastställda lönsamhetsmålet vid utgången av är1992. Affärsplanen innehåller för persontrafikdivisionen enökad satsning på snabbtåg med ytterligare nya linjer . SJfortsätter uppgraderingen av de konventionella fjärrtägen med förbättradkomfort och högre hastighet. Godstrafikdivisionen är nu inne i en mycket intensivrationaliserings- och omstruktureringsfas. Som ett led i omstruktureringenkommer kontinent-och kombiverksamheten att bolagiseras. Den persontrafik som SJ inte anser sig kunna driva påföretagsekonomiska villkor offereras till staten. En statlig förhandlingsmanupphandlar sedan den interregionala persontrafik på järnväg som ärregionalpolitiskt angelägen. För /93 föreslås att persontrafikför 549 milj.kr skall upphandlas. I trafikutbudet ingår bl.a. sowagnstrafikentill och från övre . På den regionala nivån har trafikhuvudmännen övertagitansvaret för per sontrafikförsörjningen för i stort sett samtliga länsjärnvägar. I flertaletfall har trafikhuvudmännen valt att satsa på järnvägstrafik. Efter upphandlingen av trafiken har i några län en privat aktör komit in pä länsjärnvägarna i form av BK-Tåg, som kör pä entreprenad för trafikhuvudmännen i , och län. Ril 7 Den gynnsamma utvecklingen av världshandeln desenaste åren har förbättrat förutsättningarna för sjöfartsnäringen. Detta harpåverkat även den svenska sjöfarten positivt. Tillväxten i den svenskautrikesfarten beräknas dock stagnera. räknar i sin prognos föråren 1992-1994 med en i förhållande oförändrad fartygstrafik ochgodsomsättning. Den har legat omkring 100 milj. ton/än Däravsvarar färjegodset för och oljetransporterna för . I enlighet med vad som aviserats i propositionen(1991/92:38) om inriktningen av den ekonomiska politiken kommer regeringensenare i särskild proposition att föreslå nya åtgärder för den svenskasjöfarten. Avsikten är att dessa, som skall säkerställa svensk sjöfartskonkurrenskraft , skall införas . Dethittillsvarande bidraget till svenska rederier för deras sociala kostnader ochför sjömansskatten avskaffas fro.m . När det gäller färjetrafiken till och från Gotland harsjöfartsverket beslutat om en nedsättning av passagerartaxorna med igenomsnitt fr.o.m. . Regeringen föreslår därutöver enstörre sänkning av taxorna . För godstrafiken föreslårregeringen att systemet med högstprisreglering och det s.k. Gotlandstillägget förgodstransporter med lastbil till och från avvecklas vid utgången avjuni 1992. Systemet är konkurrenssnedvridande och det går heller inte attfölja upp effekterna av regleringen. Totalt sett har antalet passagerare på svenskaflygplatser ökat frän 2,5 milj. är 1965 till18 milj. . Utrikes-trafiken ökade mätt iantalet passagerare. Inrikestrafikens ökning uppgick dock endast till och för chartertrafiken noteradesen minskning med 3,. har emellertid flygtrafiken generelltdrabbats av en kraftig nedgång, tillstörsta delen beroende på en internationell lågkonjunktur. Det är sedan längekänt att flygtrafik är mycket konjunkturkänslig. Speciellt hårt drabbat har detsvenska inrikesflyget blivit. Även om de flesta bedömare anser attflygtrafiken åter kommer att öka, vilket också luftfartsverketslångtidsprognos indikerar, är det naturligt att nedgången i efterfrågan och deekonomiska följderna av denna kommer att prägla luftfartsverkets verksamhetoch ekonomiska planering . Arbetet med att skapa en avreglerad luftfartsmarknadmed konkurrens kommer att påskyndas. En ytterligare avreglering bör kunna skeunder , som i princip innebär fritt tillträde för svenska aktörer tillhela den inrikes flygmarknaden i . skall få regeringensuppdrag att närmare utreda nödvändiga åtgärder för att en sådan fri marknadskall kunna kombineras med upprätthållande av de trafikpolitiska målen. Det arbetetskall redovisas . Närmare tidpunkt får dock bestämmasefter uppdragsredovisningen och skandinaviska diskussioner Arbetet med att anpassa myndighetsstrukturen till de förändrade konkur- Prop.1991/92:100 rensförhållandena inom flygsektorn skall fortsätta med inriktningpä ett sam- Bil. 7 lat förslag senast i nästa års budgetproposition. Det förslag till grundläggande riktlinjer somluftfartsverket har presenterat bör gälla som utgångspunkt för det fortsattaarbetet. Riktlinjerna innefattar ett skiljande av myndighetsfunktioner ochansvar för infrastrukturen frän kommersiell verksamhet, samt nyahuvudmannaskapsformer och ekonomiska förutsättningar i flygplatssystemet. allmänna inriktning och servicemålsamt mälen för avkastning, resultat och soliditet ligger fast i avvaktan päöverväganden inom ramen för affärsverksutvecklingsprojektet.Produktivitetshöjande åtgärder bör prioriteras under treärsplaneperioden1992-1994. Vissa senareläggningar av projekt i investeringsplanen torde blinödvändiga på grund av den svaga trafikutvecklingen. Som ett led i regeringens näringspolitik skallanslagsfinansieringen av den civila trafikflygarutbildningen upphöra. En utredningskall tillsättas för att studera möjligheterna till fortsatt drift avtrafikflygarhögskolan (TFHS) baserat pä ett kommersiellt utbud avpilotutbildning. Underär 1991 har en översyn av förutsättningarna och formerna för postverkets verksamhetgenomförts. Översynen har föranlett ett flertal förslag till förändringar försvensk postverksamhet. Konkurrensen ökar alltmer även på det område somtraditionellt betraktats som förbehållet postverkets ensamrätt. Den tekniska utvecklingen med bl.a. ett alltmer ökatanvändande av telefax har drastiskt förändrat villkoren för brevbefordran.Denna utveckling förväntas accelerera . Ökad konkurrens och teknisk utveckling innebär attpostverket, en av landets största arbetsgivare, står inför mycket betydanderationaliserings- och omstrukturering.sbehov. Den fortsatta översynen är inriktad pä en bolagiseringav postverket under förutsättning att vissa frågor kring bl.a. den regionalaservicen kan lösas. Under förutsättning att dessa frägor ges en lösning, kanpostverket bolagiseras den Ijanuari 1993. Som ett led i att öka konkurrensenpå brevbefordran föresläs att den s.k. monopolkungörelsen avskaffas i sambandmed bolagiseringen. Teletrafikenhar ökat starkt ökade den in hemska telefontrafiken, uttryckt i antal samtalsminuter, med . tidigt ökade utlandstrafiken med . För den kommande treårsperio den förutses en viss dämpning av efterfrågetillväxten. Den inhemska tele fontrafiken beräknas öka med och utlandstrafiken med ca 10- 11 %p. Telefonnättjänsten är fortfarande dominerande bland tjänsten 8 Elektronikensutveckling och användning inom telekommunikationsomrä- Prop. 1991/92:100 det gör dock att nya viktiga tjänster växer fram. Mälet för den svenska telepolitiken är att ge hushåll,företag och myndigheter tillgäng till ett effektivt telesystem som bidrar till ett effektivt resursutnyttjande isamhället som helhet. Telesystemet skall utformas så att det ger godtillgänglighet och service för grundläggande telekommunikationer, dvs.telefontjänsten. Som kvalitets- och servicemäl används framkomlighet, leveranstideroch tid för felavhjälpning. Verksamheten påverkas av en ökad konkurrens. Som enföljd av detta fattade beslut om en förändring avstatens styrformer för . Beslutet innebar att televerketskapitalstruktur anpassas till vad som gäller för aktiebolag samt att denekonomiska styrningen effektiviseras. Vidare fastslog att den ökandekonkurrensen kräver en förändrad associationsform för . Mot denna bakgrund har en utredare tillkallats för attutarbeta förslag till den reglering som behövs för en fungerande telekommunikationsmarknad.Uppdraget innebär bl.a. att klarlägga hur återstående myndighetsutövningskall kunna överföras till någonannan myndighet. Regeringen har för avsikt att välja aktiebolagsformenför . kommer att bolagiseras den Ijanuari 1993.Förutsättningarna för ett framtida privat ägande i bolaget kommer attövervägas. I det fortsatta arbetet om företagsstruktur, styrning m.m. kommerregeringen att lägga stor vikt vid att konkurrensen främjar telemarknaden. Våren1991 antog riktlinjer för 1990-talets miljöpolitik. Beslutet innebärett ökat ansvarstagande från bl.a. transportsektorns sida. Sektorns arbete med att reducera skadliga utsläpp skallstyras av fastlagda lokala, nationella och globala miljömål samt avinternationella ätaganden. Trafiksektorn skall bidra till att målen uppnås. En särskild, sammanhållen strategi har antagits inomvars ram sektorn skall eftersträva att kraftigt begränsa hälsofarlig påverkan,kraftigt begränsa miljöstörande effekter samt begränsa klimatpåverkan ienlighet med den av antagna klimatstrategin. Det nya i 1991 ärsmiljöpolitiska beslut är det hälsoinriktade arbetet och arbetet med attreducera utsläpp av klimat-påverkande gaser Redan vidtagna åtgärder i har gett avsevärdaresultat. De avgaskrav för t.ex. personbilar, som infördes fro.m. 1989 årsmodeller, har påtagligt dämpat utsläppen. Över en miljon bilar har i dagkatalysator. Enligt färsk statistik frän CEMT (den europeiskatransportministerkonferensen) är jämte det land i somhar högst andel personbilar försedda med katalysator. Trafikarbetet har minskat med 1-2 %för vägtrafiken resp. sjöfarten, med för järnvägstrafiken och med för flyg trafiken enligt preliminära bedömningar frän trafikverken. Utsläppen av t.ex. koldioxid frän trafiksektorn är därmed pä samma nivå som de var är 1988. Den strategi för ett miljöanpassat transportsystem somriksdagen beslutat Prop. 1991/92:100 om innebär att tyngdpunkten i sektornsmiljöarbete läggs Bil. 7 på arbetet med att vidta åtgärdervid källan - i fordonen och bränslet - i ett internationellt samarbete bl.a.med EG. Vidare ingär åtgärder i storstäderna samt större järnvägssatsningar Ökad forskning och ett långsiktigt utvecklingsarbetemed alternativa drivmedel ingår också. Det sektorsansvar som transportsektorn givits harresulterat i att regeringen ändrat instruktionerna för trafikverken, så attderas ansvar för miljön nu klart framgår Trafikverken skall - pä regeringens uppdrag -redovisa förslag till hur transportsektorns ärliga miljöredovisning skall ske. Miljöarbetet inom flyget, sjöfarten, järnvägen ochvägtrafiken har förstärkts. Inom luftfartsomrädet har arbetet i de internationellaorganen prioriterats. En nordisk samordningsgrupp har bildats under ledning avdet svenska luftfartsverket, där initiativ i , ECAC m.fl. fora diskuterasoch sä långt möjligt samordnas mellan de olika nordiska länderna. Gruppen harockså den Nordiska Ämbetsmannakommitténs för transportfrägor (NÄT) uppdrag atttill redovisa en samlad syn pä luftfartens miljöproblem och förslagtill åtgärder. Inom luftfartsomrädet bör även nämnas att regeringenden fattat beslut om tillständ enligt naturresurslagen för entredje rullbana vid . Villkoren innefattar sävälbulleremissioner som utsläpp till luft och vatten. Bl.a. fär de samladeutsläppen frän flygplatsen av kväveoxider och koldioxid efter banansianspråktagande inte överstiga nivåer Inom sjöfarten har tillsammans mednaturvärdsverket genomfört en kartläggning av miljöpåverkan frän mindre fartygsåsom fritids-, fiske- och arbetsfartyg. Denna kartläggning kompletterarundersökningen av större fartygs miljöeffekter som tidigare redovisats. Utifrånde kunskaper som finns tillgängliga arbetar ochnaturvärdsverket aktivt främst inom IMO för att genom internationellaöverenskommelser minska sjöfartens påverkan pä miljön bl.a. genom bättrebränsleeffektivitet. En nära nordisk samverkan sker även pä detta område. Densvenska regeringen har tagit initiativ till att ästadkomma bilateralaöverenskommelser med främst beträffande reduktion av svavel frånfärjetrafiken. Inom vägtrafikområdet harmiljökonsekvensbeskrivningarna förbättrats i enlighet med riksdagensmiljöpolitiska beslut genom att exempelvis en förstudie för ett nyttvägprojekt skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning (MKB) samt att enförstudie avseende miljöpåverkan för ett vägbyggnadsprojekt skall genomförasinnan det tas in i en investeringsplan. Vägtrafikkungörelsen har även ändratsvilket innebär att skall godkänna en MKB innan den fogas till vägprojektetsarbetsplan. 1enlighet med strategin utvecklas järnvägssystemet i under 1990- talet. En serie med beslut har tagits om nya järnvägssatsningar bl.a. , samt att påbörja byg gandet av och en tunnel genom . CEMT antog en resolution omfordons miljö- och Prop. 1991/92:100 energiprestanda för framtiden.Resolutionen ställer krav pä en utveckling av Bil. 7 fordonen som innebärbättre miljöegenskaper och framför allt lägre bränsleförbrukning. CEMTrekommenderar ECE - FNs ekonomiska kommission för - och EG att ta framskärpta kravspecifikationer för att tillgodose dessa syften. Det svenska engagemanget inför om miljöoch utveckling omfattar också frägor som har att göra med trafikoch miljö. har bl.a. tagit initiativ till att FN är 1994 bör arrangeraen särskild konferens kring trafik och miljö. Den särskilda miljögrupp som NÄT inrättat, har aktivtsökt samordna de nordiska ländernas agerande i olika internationella fora. Medanledning av förslag i förra arets budgetproposition beslöt våren1991 om att transportrådet skulle avvecklas (prop.1990/91:100 bil. 8, TU18, rskr 176). har uppgiftersamt medel motsvarande 44 årsarbetskrafter successivt överförts fräntransportrådet till andra myndigheter och organ. Avregleringen av taxi ägde rum den Ijuli 1990. Däslopades bl.a. behovsprövningen av taxitillständ, kravet på obligatoriskanslutning till beställningscentraler, indelningen i trafikområden samt den avstaten fastställda maximitaxan. I 1988 ärs trafikpolitiska proposition uttalades atttransportrådet allmänt sett borde följa utvecklingen inom taxinäringen ochärligen lämna en rapport till regeringen om sina iakttagelser. Sä har oeksäskett genom transportrådets rapport (1991:1) Avreglering av taxitrafiken.Rapporten har remissbehandlats. Regeringens ställningstagande redovisas underavsnittet Särskilda frägor om avregleringen av taxi. /92 fär trafikverken ett meratydligt sektorsansvar för handikappades resor . Det innebär atttrafiksäkerhetsverket (TSV), , luftfartsverket och sjöfartsverketskall utfärda föreskrifter om fordonens och terminalernas konstruktion ochutrustning inom sina resp. verksamhetsområden. 1 mitten av januari överlämnades till regeringen överenskommelser somträffats av de s.k. storstadsförhandlarna med lokala och regionala intressenteri Stockholms-, . Syftet med dessa överenskommelservar att genom åtgärder i det samlade trafiksystemet förbättra regionernasmiljösituation, öka tillgängligheten samt skapa bättre förutsättningar förregionernas utveckling. har beslutat anslå medel - enligt vissaförutsättningar - fill fullföljande av innehållet istorstadstrafiköverenskommelserna. Efter avtalet mellan och om byggande aven fast förbindelse mellan och har regeringen beslutat om ettförnyat uppdrag i syfte att träffa en överenskommelse för trafikinvesteringarnai . Lagen(1978:138) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik har 11 ändratsså att det blir möjligt att i för enbart och Prop.1991/92:100 kommun att vara huvudman för kollektivtrafiken i länet. Föratt effektiviteten inom transportsektorn skall kunna höjas krävs ett fortlöpandeforsknings- och utvecklingsarbete. Inte minst kraven pä framför-hällning föratt möta nya problem ställer krav pä en långsiktig kunskapsuppbyggandeforskning. Dessutom bidrar forsknings- och utvecklingsverksamhet till attförverkliga de trafikpolitiska mälen. En malmedveten satsning pä detta områdeär därför en viktig del av regeringens trafikpolitik. 1 miljöpolitiska beslut (prop. 1990/91:90,TU30, rskr. 345) anges att forskning är av strategisk betydelse för attutveckla ett miljöanpassat transportsystem. Ny teknik mäste utvecklas ochutprovas i större skala för att de mäl och kravnivåer som fastställtskall kunna uppnäs. Inom ramen för energiforskningsprogrammet beslutaderiksdagen (prop. 1989/90:90, NU40, rskr 337) att anslå 32 milj.krför FoU rörande motorer och drivsystem. Av dessa tilldeladestransportforskningsberedningen 6 milj.kr. för energirelaterad forskning. Medstöd frän energiforskningsprogrammet genomförs ett etanolprojekti , med totalt 32 bussar Projektet genomförs av AB StorstockholmsLokaltrafik och med stöd frän närings- och teknikutvecklingsverket. 11991 ärs energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88,NU40, rskr 373) avsattes 30 milj.kr/är i fyra är för utvecklings- ochdemonstrationsprojekt med motoralkoholer. Användning av motoralkoholer somdrivmedel har fördelar frän såväl miljö- som beredskapssynpunkt. Det ärangeläget att på detta sätt stimulera utvecklingen av teknik för alternativadrivmedel och att genomföra försök med fordon i tätortsmiljö för att vinnaerfarenheter av hantering och användning av alternativa drivmedel.