prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Enligt minmening ligger det i sakens natur att ansvar i försfe hand måste kunna utkrävasav den som utför göromålen och därigenom ibland också står förmyndighetsutövningen. I annat fell förfelas tanken bakom renodlingen avdomarrollen. Om göromål och ansvar inte följs åt är det ett tecken på attgöromålen inte är lämpliga att delegera. Viktiga frågormed processuell anknytning övervägs av åklagarutredningen -90. Jag tänker dådels på frågor om vilken plats instituten åfelsunderlåtelse, strafföreläggandeoch föreläggande av ordningsbot bör ha i vårträttsväsende, dels på frågor om fömndersökningens bedrivande, särskiltmed inriktning på att förenkla mtiner m.m. så att tiden mellan brott och åfelsbeslut kan förkorfes. En annancentral fråga är den om fömndersökningsledningen. har meddelat dom i tremål mot som gällde rätten tilltnuntlig förhandling i hovrätt. I ett av målen, som gällde ett enskiltåfel för förfel, ansåg att hade bmtit mot artikel 6 genom att målethade avgjorts ufen muntlig förhandling. konsfeteradedärvid bl.a. att det förelåg motstridigauppfettningar om de omständigheter som var föremål för hovrättens bedömning ochatt kärandens yrkesmässiga anseende och karriär stod på spel, varförhovrätten hade bort hålla muntlig förhandling i målet. I de två övriga målenansågs någon kränkning inte föreligga. Europadomstolengör i de tre domama bl.a. det principiella uttalandet att artikel 6 iEuropakonventionen inte kan tolkas så att en muntlig förhandling alltid måstehållas oavsett målets karaktär. De omständighetersom skall beakfes vid valet av handläggningsform är enligt bl.a. vad slags frågor som är uppe tillbedömning i hovrätten, brottets svårhetsgrad och om det råder förbud mots.k. reformatio in pejus eller inte. Dessatre avgöranden kan, liksom avgörande i Ekbatanimålet(jfr NJA 1988 s. 572), tjäna som vägledning för hovrättema i deras framtidatolkning och tillämpning av regeln om parts rätt till muntlig förhandling i 51kap. 21 § RB. Av denna bestämmelse framgår numera bl.a. att en huvudförhandlingskall hållas om en part har begärt det och det inte är uppenbart obehövligt.Denna regel lades till genom en lagändring som trädde i kraft den , dvs. efter det att hovrätten hade meddelat dom idet mål som enligt borde ha förefegits till muntligförhandling. En skärpning av kravet på muntlig förhandling har alltså redanskett. De principer som Europadomstolensdomar ger uttryck för kan beakfes inom ramen för den gällande lydelsenav 51 kap. 21 § RB och någon ytterligare ändring av lagmmmet behövs därförinte. När det gallerrättshjälpsområdet vill jag erinra om de omfetfende förändringar av såvälmateriell som organisatorisk natur som ägt mm . Betydelsefullamateriella förändringar gjordes den 1 juli 1988på grandval av prop. 1987/88:73 om förbättringar inom rättshjälpssystemet.Och i organisatoriskt hänseende trädde en helt ny organisation av rättshjälpsadministrationen ifunktion . Många av delagändringar som har genomförts sedan rättshjälpsrefor- Bilaga 3 men trädde ikraft har syftat till att nedbringa sfetens kostnader för rättshjälpen.Reformema har också varit kostnadsdämpande, framför allt när det gäller denallmänna rättshjälpen. Däremot har kostnadema för offentlig försvarare ochoffentligt biträde ökat. Reformema har inte på något avgörande sätt kurmat bromsa ökningama av statens kostnader för rättshjälpeni stort. Mot denna bakgmnd har , såsom aviserades i 1991års budgetproposition, uppdragit åt att analysera kostnadsutvecklingen och fastställa dess orsaker. En gmndläggandefråga är därvid om de allmärma medel som satsas på rättshjälpen hamnar rätt ochrikfes mot de fell där behovet av rättsligt biståndär störst. I uppdraget ingår även att utvärdera reform av rättshjälpslagstiftningenoch de organisatoriska förändringar som trädde i kraft den 1 januari 1991.Uppdraget skall redovisas senast den 1 mars 1992.Jag återkommer i anslutning till att jag behandlar frågan om anslag tillrättshjälpen till frågan hur utvecklingen i fråga om rättshjälpskostnademaskall kunna bryfes. budgetproposition konsfeterades attdet inte behövdes några lagändringar när det gällerrättshjälp vid bodelning efter äktenskapsskillnad, sedan en sfebilisering avrätt.spraxis syntes ha ägt mm. I avbidan på riksrevisionsverketsutredning är några initiativ i änmet inte påkallade. Det bör idetfe sammanhang också nämnas att frågan om rättsligt bistånd till offer för brottsom begåtts utomlands övervägs inom (se häromvidare i avsnitt 5.7). Diskrimineringsombudsmarmen har i enframställning hos begärt vissa ändringar när detgäller rättshjälp för invandrare. Bl.a.föreslås att beslutanderätten om rättshjälp i invandrarärenden skall flyttasfrån statens invandrarverk tillrättshjälpsmyndigheten och att reglema om allmän rättshjälp i vissa hänseendenskall göras generösare för utlänningar.Förslagen har remissbehandlats. Remissinstansema är till övervägandedelen negativa till förslagen. Bl.a. anförs från flera remissinsfenser att deutvidgningar i den allmänna rättshjälp)en som föreslås redan ryms inom gällandebestämmelser. Mot den bakgmnden avser jaginte att initiera några lagstiftningsåtgärder med anledning av diskrimineringsombudsmannensframställan. Jag kan i detta sammanhang nämna att offentligabiträden har fått bättre möjligheter att få förskott i ärenden enligtutlänningslagen (1989:529) genom en ändringi rättshjälpsförordningen (1979:938) som trädde i kraft den 1 augusti1991. Den förraregeringens beslut att per tills vidare dra in bemyndigandetför att festställa vissa taxor har modifierats på så attregeringen har bemyndigat att festställa fexomaenligt rättshjälpsförordningen (1979:938) och konkursförordningen (1987:916) pågmndval av en timkostnadsnorm som beslufes av regeringen. Jag återkommer till rättshjälpsfrågomanär jag behandlar frågan om anslag till rättshjälpen. Den fortsatfebehandlingen av lagstiftningsärendet rörande begräns- Bilaga 3 ningar imålsäganderätten som anmälts i tidigare budgetpropositioner liksom problematiken kring massmediabevakningenav uppmärksammade rättegångar bör anstå i avbidan på ytterligareerferenheter från vissa pågående rättegångar. Av samma skäl har något slutligt ställningsfegandeännu inte fegits till frågan om -och i så fell hur - hemlig teknisk avlyssning skall lagregleras, liksom vilkaregler som skall gälla vid användning av övervakningskamera i den brottsutredande verksamheten.SÄPO-kommitténs förslag till lagstiftningi slutbetänkandet (SOU 1990:51) fick ett blandat mottagande underremissbehandlingen och kräver ytterligare överväganden. Reglema i 28kap. 5 § RB om polismans rätt att på egen hand besluta om husrannsakan ändrades som nämndes i förra årets budgetpropositionden på så sätt att beslutsbefogenheten inskränktes till sådana fell då det är fera i dröjsmål. De nyareglema har utvärderats. Av utvärderingen framgår att den nyabeslutsordningen har orsakat en del problem, framför allt när det gällerkontaktema mellan polismannen på fältet ochbeslutsfattaren. De synpunkter som har framförts av riksåklagaren ochrikspolisstyrelsen ger mig dock inte tillräcklig anledning att nu övervägaen återgång till de regler som gällde före . Det kan dock firmasanledning för att se närmare på vissa av de problem sompåfelats. Justitiedepartementethar remitterat en departementspromemoria med förslag till ändringar i reglema om kroppsvisitationoch kroppsbesiktiung (Ds 1991:56). Syftet är bl.a. att klargöra vilka åtgärdersom får företas med stöd av de centrala reglema om kroppsvisitation resp.kroppsbesiktning i RB. I promemorian behandlas också frågan om kroppsvisifetionför att söka efter klottemtmstning (jfr avsnitt 5.2). budgetproposition aviserades enutredning om möjlighetema att införa grupptalan i svensk rätt. Ensärskild utredare har fått i uppdrag att utreda frågan (Ju 1991:04; dir.1991:59). Syftet med utredningen är attförbättra möjlighetema att i domstol driva anspråk som är gemensammaeller likarfede för en större gmpp människor. Enligt direktiven skall frågan omett förbättrat rättsskydd i dessa hänseenden särskiltövervägas för konsument- och miljörättsområdena, men det står utredarenfritt att föreslå en reglering som omfatfer även andra rättsområden. Frågan har diskuterats vid nordiska överläggningar också undervåren 1991 och den har aktualiserats inom . Från denintemationella processrättens område kan nämnas att frågan om ett svenskt tillträde till 1988 årsEG/om domstols behörighet och om verkställighet av domar påprivaträttens område - den s.k. - har fegits upp i en inomjustitiedepartementet upprättad promemoria (Ds 1991:54) som under hösten 1991varit föremål för remissbehandling. En proposition i ämnet planeras . Från detintemationella fältet kan också erinras om att efterförslag i prop. 1990/91:131 beslufet vissa lagändringar sominnebär att svenska myndigheter skall efterkomma villkor som en främmande sfetställer upp när det gäller hur överlämnad information och överlämnatbevismaterial får användas i . Genom de nya regleraa - som fegits in i enny lag (1991:435) med vissa bestämmelser om internationellt samarbete påbrottmålsomrädet - förbättras möjligheter att delfe i detintemationella samarbetet som gäller inbördes rättshjälp i brottmål. Riksdagenhar vidare behandlat regeringens förslag i prop. 1991/92:46med regler som skall göra det möjligt förSverige att bistå utländska brottsutredande myndigheter genom att överförafrihetsberövade personer till främmande sfet för vittnesförhör m.m. isamband med brottsutredning eller rättegång, liksom att på motsvarandesätt skall kunna få bistånd från främmande sfet. Regeringens förslag i dessa delar är ett led i en översyn av densvenska lagstiftningen om intemationella straffprocessuella frågor.Översynen syftar till en mer enhetlig och modem lagstiftning som bättre svararmot de krav som det interaationella samarbetet ställer . Jag vill ocksånämna att lagen (1929:145) om skiljemän kommer att ses över bl.a. på grundvalav en framställning från . Prop.1991/92:100 Bilaga 3 2.3 Konkursrätt och utsökningsrätt - Frågan omskuldsanering övervägs. - Insolvensutredningenutreder frågor om rekonstmktion av företag i kris. - Utsökningsbalken sesöver. (Ju 1988:02)lade fram delbetänkandet (SOU 1990:74) Skuldsaneringslag. Därföreslås att det i vårt land införs en möjlighet för fysiska personer medövermäktig skuldbörda att få skulder helt eller delvis avskrivna efter beslutav domstol. Förslaget har remissbehandlats och övervägs i . har gripit sig an vadsom fräinst rör rekonstmktion av förefeg som råkat i kris.Utredningsuppdraget har genom tilläggsdirektiv (dir. 1990:74 och dir. 1991:93)dels avgränsats bl.a. gentemot en avindustriministem tillkallad kommitté som skall undersöka möjlighetemaatt förebygga konkurser på ett mer allmänt plan dels kompletterats såvittgäller utredningens arbete med reglema om sfetlig lönegaranti vid konkurs. arbete skall varaavslufet . Vissa frågor på konkursrätfens område somhar intemationell anknytning övervägs av en särskild utredare. Det arbetetskall vara slutfört . Utsökningsbalkenses över genom Prop. 1991/92:100 försorg. Enförsta delrapport har föranlett vissa lagändringar (se prop. Bilaga 31990/91:126). En andra delrapport har remissbehandlats och övervägs förnärvarande inom . En slutrapport, som bl.a. kommer attbehandla reglema om löneexekution, vänfes . Efter en framställning från harriksdagen på gmndval av prop. 1991/92:24 beslufet att , från den1 , höja förbehållsbeloppen vid införsel. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - Den nyayttrandefrihetsgmndlagen träder i kraft den . - Frågan om en s.k.parallellinstmktion som komplement till tryckfrihetsförordningen och den nyayttrandefrihetsgmndlagen bereds. - Utredningsarbetetbeträffande behovet av gmndlagsändringar inför EG fortsätter. - En parlamentariskkommitté skall utreda frågan om utvidgat skydd för gmndläggande fri- ochrättigheter samt ökade möjligheter till domstolskontroll av normbeslut ochförvaltningsbeslut. - Frågoma om ökat inslagav personval i valsystemet och den fria nomineringsrätten skall övervägas av enparlamentarisk kommitté. har fattat ettandra beslut om en yttrandefrihetsgrandlag (prop. 1990/91:64, KU21, rskr. 254,I99l/92:KU1, rskr. 2, SFS 1991:1469). Denträder i kraft den . Den nya grandlagen reglerar skyddetför yttrandefriheten i radio, television, filmer, videogram ochljudupptagningar m.m. och bygger på samma grandsatser somtryckfrihetsförordningen (TF). Det innebär bl.a. att principeraa omcensurförbud och etableringsfrihet blir gällande för hela det moderaamassmedieområdet. Enighet har dock rått om att det begränsade frekvensutrymmetför etersänd radio och TV inte tillåter någonetableringsfrihet för dessa medieformer utan att det behövs någon form avtillståndssystem för att fördela frekvenserna. Detfe framgår nu uttryckligenav yttrandefrihetsgmndlagen. Däremot lämnas det öppet hur ett sådant systemskall utformas genom vanlig lag, men det markeras att det allmänna skalleftersträva att radiofrekvenseraa tas i anspråk på ett sätt som leder till vidastemöjliga yttrande- och informationsfrihet. Vidare kan förhandsgranskningav filmer och videogram som skall visas offentligtförekomma även i fortsättningen. 1 övrigt genomförs de tryckfrihetsrättsligaprincipema om ensamansvar och källskydd, begränsning av möjlighetema tillkriminalisering samt särskild rättegångsordning med tillgång till jury. harbeslut fattats om vissa förtydliganden av TFs föreskrifter om anonymitetskyddoch en förstärkning av skyddet för dem som meddelar eller anskaffar uppgifter för offentliggörande iskrifter som Prop. 1991/92:100 trycks utomlands. I TF finns enbestämmelse om det förhållningssätt som domstolar skall inta vid tillämpningenav TF, den s.k. instmktionen. har beslutatatt en liknande bestämmelse skall tas in i yttrandefrihetsgmndlagen närdet gäller tillämpningen av den nya gmndlagen. 1 samband med den försfe riksdagsbehandlingen av förslaget tillyttrandefrihetsgrandlag diskuterades utförligt frågan om att utvidgatillämpningsområdet för instraktionen till att även gälla ufenför grandlagaraa(1990/91:KU21). gav i detsammanhanget regeringen till känna att det borde övervägas att införa bestämmelser i tillstöd för yttrandefrihetsintressena i vanliga brottmål. Ett sådantarbete pågår inom . Endepartementspromemoria har remitterats (se avsnitt 5.4). 1 samband medbehandlingen av förslaget tillyttrandefrihetsgrandlag har riksdagenanfegit regeringens förslag till följdlagstiftning till yttran-defrihetsgrandlagen (prop.1990/91:179, I99l/92:KU7, rskr. 37, SFS 1991:1559). Förslaget innebär attansvarighetslagaraa på det radiorättsligaområdet upphävs och att följdlagstiftningen ersätter vissa andra lagar. har också fatfet ett andrabeslut om ändringar i tryckfrihetsförordningensbestämmelser om sådana allmänna handlingar som utgörs avADB-upptagningar (prop. 1990/91:60, KUll, rskr. 160, 1991/92:KU2, rskr. 3, SFS 1991:1500). 1 samma proposition behandlade förslag till ändringar i sekretesslagen och datalagen antogs av våren1991. Förslagen behandlas under avsnitt 3.2. och 3.3. harslutligen tagit ett andra beslut om ytterligare två ändringar i RF. Den enairmebär att det uttryckligen skall framgå av lagtexten att som ledamot i ochregeringsrätten kan tjänstgöra inte bara den som är ufen också den som harvarit ordinarie domare i domstolen (prop. 1990/91:66, KU23, rskr. 178,1991/92:KU2, rskr. 3, SFS 1991:1502). Den andra innebär att begreppet"lagen om " skall utmönstras i övergångsbestämmelsema till RF (prop. 1990/91:67, KU24, rskr. 117,199l/92:KU2, rskr. 3, SFS 1991:1503). fattade ett försfebeslut om ändring i regeringsformen med anledning av EES. Andringeninnebar att en ny paragraf om s.k. tolkningsbesked skulle fes in i grandlagen(prop. 1990/91:65, KU22, rskr. Sedan regeringen hos anmältändrade föratsättningar beträffande grandlagsändringen därför attförhandlingaraa om gett vid handen att någon gmndlagsändring intelängre behövdes (skr. 1991/92:58), har förkastat gmndlagsförslaget(1991/92:KU 13, rskr. ,som bl.a. föreslagit att sameraas särskilda ställning skall markeras iregeringsformen, behandlas i avsnitt 3.4. Den 7 mars 1991tillsattes vallagsutredningen (Dir. 1991:13) med uppdrag att se övervalförfarandet från administrativ och teknisk synpunkt. Utredningens arbeteberäknas vara slutfört . arbefer enparlamenferisk kommitté med att utreda behovet av gmndlagsändringar införett svenskt medlemskap i (se Dir. 1991:24). Kommittén (Ju 1991:03) haranfegit namnet inför EG och beräknas kunna slutföra sittarbete . Regeringen har tillkallat enparlamenferiskt sanmiansatt kommitté för att utreda frågan omgrandlagsskydd för bl.a. äganderätten, närings-och yrkesfriheten samt dennegativa föreningsrätten. Kommittén skall ocksåöverväga frågor om den s.k. lagprövningsrätten och om vidgade möjligheter till domstolsprövning av normbeslut ochförvaltningsbeslut. Avsikten är att förslagen om grandlagsskydd föräganderätten m.m. skall läggas fram i sådan tid att gesmöjlighet att fatfe ett första beslut om grandlagsändringama under innevarandemandatperiod. Regeringen har också tillkallat en kommittémed uppdrag att lägga fram förslagsom medför ett ökat inslag av personval till och kommunalabeslutande församlingar. Den skall också se över den fria nomineringsrätten.Även denna kommitté skall vara parlamenferiskt sammansatt. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 3.2 Offentlighet och sekretess Andringar i sekretesslagenövervägs bl.a. i fråga om tjänstetillsättningsärenden och bams tillgång tilluppgifter om biologiska föräldrar. Nära samband med yttrandefrihetenhar principen om allmänna handlingarsoffentlighet. Offentlighetsprincipen begränsas genom regler om sekretess.Sekretesslagen (1980:100) antogs av . Lagen innefattar ensamlad reglering av sekretess för allmänna handlingar och tystnadspliktför offentliga funktionärer. Lagens tillämpning följs med stor uppmärksamhetfrån sida. Förslag till ändringar i sekretesslagen läggs fram fortlöpande i mån av behov. Flera ändringarhar trätt i kraft också . Bl.a. har vissa ändringar gjorts isekretesslagen för att möjliggöra att uppgifter om bara och ungdomar samt missbrakare skall kunna lämnasmellan olika vårdmyndigheter, om det behövs för att den enskilde skall fånödvändig vård, behandling eller annat stöd. Med anledning avbl.a. begäran (1990/91:KU10, rskr. 30) utarbetas inomjustitiedepartementet en promemoria om sekretess för uppgifter i anmälan till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd(). I promemorian kommer också vissa andra frågor att behandlas, bl.a. frågan om sekretess itjänstetillsättningsärenden. Vidare behandlas frågor om bams tillgång till sekretessbelagt material rörande biologiska föräldrar (l989/90:KU8y, l989/90:SoU28och1990/91:KU10 Prop. 1991/92:100 p. 11) och om konkursförvalferes rätt att fåta del av revisionspromemo- Bilaga 3 rior som upprättats inom skatteförvaltningen beträffande konkurs-gäldenärer. Avsikten är attpromemorian skall remissbehandlas och att en remiss skallöverlänmas till lagrådet . Med anledning av bl.a. uttalanden omsekretessfrågor i anslutning till riksdagensbehandling av frågan om en ny kommunallag (1990/91:KU38) övervägs inomregeringskansliet vissa ytterligare utredningsinsatser. I sitt försfedelbetänkande (SOU 1986:24) Integritetsskyddet i informationssamhället 1. behandlade data- och offentlighetskommittén (DOK) bl.a. frågan om tillgängligheten tillpatientuppgifter i olika ADB-register inom hälso- och sjukvården. Dennafråga har reglerats genom bl.a. enändring i sekretesslagen som trätt i kraft den som avser uppgiftslämnandetmellan olika vårdmyndigheter för forskning, sfetistik och administration. Offentlighetsprincipenstillämpning på ADB-upptagningar har gett upphov till en delsåväl teoretiska som praktiska problem somutretts av DOK. har somjag nämnt mot den bakgranden nyligenfattat ett andra beslut om ändringar i TF som innebär att rätten att ta del av ADB-upptagningar preciseras till attavse de handlingar som myndighetenkan framställa med datoratrastning som myndigheten själv utnyttjar. Det skallinte längre vara möjligt för den enskilde att ställa datorkapacitet myndighets förfogande och begära bearbetningar med hjälp av denna underåberopande av offentlighetsprincipen. Inte hellerskall en enskild på motsvarande sätt kurma begära att ett eget datorprogramanvänds av myndigheten. En aiman ändring i TF innebär att den s.k.biblioteksregeln ändras så att det klarare framgår att den omfettar även ADB-uppfegningar i register som enmyndighet har tillgång till genom avfel med enskild. antog i samma propositionlämnade förslag till ändringar isekretesslagen. Ändringaraa irmebär preciseringar av det krav på "god offentlighetsstmktur" som gällermyndigheteraas ADB-verksam-het. Ändringaraa i TF och sekretesslagenträder i kraft den (SFS 1991:187-188). Jag återkommeri avsnitt 3.3 till andra förslag ipropositionen som antagit . Prop.1991/92:100 Bilaga 3 arbetefortsätter under parlamentarisk medverkan. Bl.a. skall frågan om EG-anpassningbehandlas. har som tidigare nämntsantagit de förslag i prop. 1990/91:60 omoffentlighet, integritet och ADB som avser ändringar i datolagen. Ändringarnainnebär att vissa förtydliganden görs i datalagen vilka syffer till enuppstramning av myndigheteraas försäljning av personuppgifter. Det slås fast att myndigheter inte får säljapersonuppgifter uton stöd i lag, förordning eller särskilt beslut avregeringen. Vissa ändringar görs också för att underlätta allmänhetensmöjligheter att få information om när myndigheter får sälja uppgifter urpersonregister. Vidare ändras i datolagen i syfte att reglera och begränsaanvändningen av personnummer. Lagändringaraa träder i kraft den (SFS 1991:187). tillkalladedåvarande chefen för efter regeringens bemyndigande ensärskild utredare för att göra en översyn avdatolagen från såväl saklig som lagteknisk synpunkt (dir. 1989:26).Utredningen, som har antogit namnet datalagsutredningen (Ju 1989:02), avlämnadesommaren ett delbetänkande (SOU 1990:61) Skärpt tillsyn ~ huvuddragen i enreformerad datolag. 1 detto har redovisats vissa principiella överväganden omutgångspunkter för en framtida datolag. Avsikten med betänkandet var attredovisningen skall kunna tjäna somriktlinjer för det fortsätto arbetet i senare etopper. avlämnade utredningen delbelänkandet (SOU 1991:21)Personregistrering inom arbetslivs-,forsknings- och massmedieområdena. Ytterligare ett delbetänkande (SOU1991:62) Vissa särskilda frågor beträffande integritetsskyddetpå ADB-området överlämnades . De två förstnämndabetänkandena har remissbehandlats, det sistnämnda är ute påremiss. Utredningen fortsätter nu sitt arbete med att i en avslutonde efepp utorbefe och redovisa ett förslag till en ny datolag. En fråga som därvid är aktuell är anpassning till eventuellt kommande EG-direktiv i ämnet.Detto arbete sker under parlamentorisk medverkan med sikte på att bli slutförtunder . Prop.1991/92:100 Bilaea 3 - Rätt.sprövningslagenses över av den kommitté som skall utreda frågan om utvidgat skydd förgrandläggande fri- och rättigheter samt ökade möjligheter till domstolsprövningav normbeslut och förvaltningsbeslut. - JKs arbetsuppgifter sesöver med inriktning på konflikter som kan uppstå mellan de olikaarbetsuppgiftema. Den 1 juni 1988trädde lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut i kraft(prop. 1987/88:69, KU 38, rskr 189). Genom lagenhar regeringsrätten fått rätt att i vissa fall undanröja ett beslut i ett förvaltningsärende som rör tillämpningen avcivilrättsliga normer eller ingrepp i enskildas personliga ellerekonomiska förhållanden. En föratsättningär att den rättstillämpning som ligger till grand för beslutet strider mot gällande rättsregler. I väntan på erfarenheter från tillämpningen harlagen gjorts tidsbegränsad. Den skulle ursprangligen tillämpas på beslut sommeddelades den 1 juni1988 . har emellertid antagitett förslag (prop. 1990/91:176) om att lagen - med samma tillämpningsområde somi dag - skall fortsätto att gälla i avvakton på en slutlig utvärdering av dess tillämpning.