prop · GF03170 · 1991-12-31 00:00:00 — Direktivetom prospekt vid erbjudande av icke-börsnoterade värdepapper till allmänheten(emissionsprospekt; 89/298/EEG) innehåller bestämmelser liknande dem som finnsi det andra börsdirektivet. Bestämmelser om värdepappersfonder("UCITS") finns i direktiven /611/EEG och 88/220/EEG. Direktiven,som innehåller minimiregler om bl.a. fondföretagens placeringar, bygger påprinciperna om en enda auktorisation och om hemlandstillsyn. Gemensamma minimiregler för insiderhandel finns i ett direktiv Prop. 1991/92:170 (89/592/EEG). har länmat ett förslag tilldirektiv om investe- ringstjänster (KOM(89)629) och ettförslag till direktiv om kapitaltäckningskrav för investeringstjänstföretag(värdepappersinstitut m.fl.; K0M(92)I3). Förslagen, som bl.a. innebär attprincipen om enda auktorisation införs fullt ut också påvärdepappersmarknadsområdet, har ännu inte antagits av ministerrådet och ingårinte i det regelverk som omfettas av . 4.2 Genomförd internationell anpassning Somett led i den svenska kapitalmarknadens integration med de internationellamarknadema har en rad åtgärder vidtagits i vårt land. Jagkommer i det följande att ge en kortfettad redogörelse för vad som gjorts ochavslutningsvis för vad som återstar att göra för att vi skall kunna ingå i dengemensamma marknad för finansiella tjänster som skapas genom . En gmndläggande fömtsättning för fri handel övergränsema med finansiella tjänster är fria kapitalrörelser mellan ländema. Densvenska valutaregleringen är i stort sett avskaffed. Den svenska lagstiftningen hindrade länge utländskabanker att bedriva verksamhet i . En ändring i detta avseende komemellertid till stånd då möjlighet öppnades för utländskabanker att etablera helägda dotterbolag här i landet (prop. 1984/85:191, NU35,rskr. 402, SFS 1985:500). Ett förbud mot utländskt ägande inte bara ibankaktiebolag (svenskägda), utan även i finansbolag och fondkommis-sionsbolagfanns emellertid kvar till (prop. 1989/90:116, NU38, rskr.351, 1990:822-830). I stället för det absoluta förbudet mot utländskt ägande isådana finansiella institut skulle fr.o.m. sistnämnda tidpunkt de allmännabestämmelseraa i lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m.tillämpas. Sedan lagen upphävts vid utgången av kan utländskt ägande ibanker och andra fmansiella institut liksom aktiebolag i allmänhet begränsasendast genom utlärmingsförbehåll i företagens bolagsordningar. Som framgår påannat ställe i denna proposition har det emellertid lagts framutredningsförslag om att denna möjlighet skall upphöra att gälla den 1 januari1993. öppnades också möjlighet förutländska banker att inrätta filial i . togs den s.k. behovsprövningenvid beviljande av oktroj för bankverksamhet bort. Med verkan fr.o.m. fick ävenandra utländska finansiella företag än banker möjlighet att driva verksamhetfrån filial i . Från samma tidpunkt vidgades också bankemas rätt attförvärva aktier (prop. 1990/91:154, NU41, rskr. 367, SFS 1991:1018-1025). 1 ochmed de nu nämnda liberaliseringarna har de gmndläggande reglema ometableringsfrihet i EG:s primära och sekundära lagstiftning i allt väsentligttillgodosetts. Den regelanpassning som återstår hänför sig till andrabanksamordningsdirektivets system med fri etableringsrätt på Prop.1991/92:170 gmndval av hemlandsauktorisation. Ytterligare ett viktigt steg i anpassningen av densvenska lagstiftningen för kreditinstitut tillintemationella normer bl.a. EG:s direktiv /299 och 89/647 togs genom enlagändring som trädde i kraft den , då enhetligakapitaltäckningsregler infördes för banker, finansbolag, kreditaktiebolag,fondkommissionsbolag och hypoteksinstitut (prop. 1989/90:43, NU15, rskr. 103,SFS 1989:1086-1095). Slutligen kan nämnas att finansinspektionen underår 1991 utfärdat nya allmänna råd om begränsning av bankers enhandsengagemang.Dessa allmänna råd ankyter till innehållet i EG:s rekommendation 87/62. Påvärdepapperstnarknadsområdet har följande åtgärder vidtagits. infördes en ny lagstiftningbeträffande värdepappersfonder (prop. 1989/90:153, 1990/91:NU4, rskr. 47, SFS1990:1114-1123). Den nya lagstiftningen innebar, fömtom en anpassning till enavreglerad kapitalmarknad och en i huvudsak avskaffed valutareglering, enanpassning till minimikraven i EG:s direktiv /611 och 88/220 om kollektivainvesteringar i värdepapper. En ny insiderlagstiftning, som innebar enutvidgning av förbudet mot insiderhandel och en anpassning till bestammelsema idirektivet 89/592, trädde i kraft den 1 febmari 1991 (prop. 1990/91:42, NUI5,rskr. 84, SFS 1990:1342-1355). Lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, som träddei kraft , innehåller också bestämmelser som är ägnade attunderlätta handeln med värdepapper över gränseraa (prop. 1990/91:142, NU37,rskr. 349 och prop. 1990/91:154, NU41, rskr. Jag vill här särskilt fästauppmärksamheten på möjligheten för utländska företag att bedrivavärdepappersrörelse genom filial här i landet. detta år lade regeringen fram ettförslag om ny börslagstiftning m.m. (prop. 1991/92:113). Propositioneninnehåller förslag till anpassning till en rad i intagnaEG-rättsakter på värdepappersmarknadsområdet. Den föreslagna lagstiftningeninnebär således en anpassning av regleraa om inregistrering av fondpapper vidbörs till minimiregleraa i EG:s första börsdirektiv. Vidare föreslås regler omskyldighet för en emittent att vid inregistrering av värdepapper upprätta ochoffentliggöra en särskild redogörelse för sina förhållanden, s.k.börsprosp)ekt. Förslaget innebär en anpassning till regleraa i EG:s andrabörsdirektiv. Aktiebolag vilkas aktier är inregistrerade vid en börs föreslåsbli skyldiga att avge halvårsrapporter, vilket är en anpassning till EG:stredje börsdirektiv. 1 propositionen finns också förslag om anpassningtill EG:s direktiv dels om upprättande, granskning och spridning av prospektnär värdepapper erbjuds till allmänheten, dels om sådana uppgifter som skalloffentliggöras vid förvärv eller avyttring av ett stöne innehav i ettbörsnoterat bolag, s.k. flaggning. Slutligen vill jag peka på att det i propositionenföreslås möjligheter för utländska företag att få börsmedlemskap i om att utländska företags filialer i skall kunna fåauktorisation som börs eller marknadsplats finns också i propositionen, liksomförslag om att utländska företag skallkunna få tillstånd att driva clearingverksamhet via Prop. 1991/92:170 filial här i landet. Även nu nämnda förslag är ägnade att främja den Bilaga6 interaationella integrationen av värdepappersmarknaderaa. De lagförslag som läggs fram i propositionen, ochsom föreslås träda i kraft , innebär en nästanfullständig anpassning till börsdirektiven (79/279/EEG, 80/390/EEG och82/121/EEG), prospektdirektivet (89/298/EEG) samt flaggningsdirektivet(88/627/EEG). Fömtom genom de lagändringar jag nu nämnt harlagstiftningen beträffende finansiella företag också påverkats av merövergripande ändringar som genomförts i andra sammanhang. Jag avser här främstdet tidigare berörda avskaffendet av lag om förvärv av svenska företagm.m. samt avskaffandet 1990 av medborgarskapskravet för styrelseledamöter m.fl. Ävenom sålunda mycket redan gjorts för att anpassa den svenskafinans-marknadslagstiftningen till den pågående interaationaliseringen och tillEES-avtalets regler återstar ännu en hel del att göra. I det följande lämnarjag därför en kortfettad redogörelse för förslag som jag avser att föreslåregeringen att lägga fram senare under innevarande år. Avsikten är att de lagändringarsom kommer att föreslås skall träda i kraft . När det gäller återstaende anpassning av regleraarörande banker och andra kreditinstitut förbereds enlagrådsremiss inom fmansdepartementet i detta ämne. Denna kommer bland annatatt innehålla förslag om erforderliga regler för tillämpning av det i andrabanksamordningsdirektivet (89/646/EEG) lanserade systemet med en endaauktorisation ("one singie licence") samt en anpassning avauktorisa-tionsreglerna i övrigt. Dessutom kommer regleraa ibanksamordnings-direktiven (77/780/EEG och 89/646/EEG) om prövning av störreägares lämplighet samt utökade möjligheter till domstolsprövning av finansinspektionensbeslut att föreslås inarbetade i svensk lag. Slutligen kommer det att ilagrådsremissen tas in sådana lagförslag om koncera-baserad tillsyn som svararmot innehållet i direktiv /350. Avsikten är att de regler som jag nu nämntskall tas in i bankrörelselagen (1987:617). Vidare skall bestammelser medmotsvarande innehåll ingå i en helt ny lag som skall ersätta lagen (1963:76) omkreditaktiebolag och lagen (1988:606) om finansbolag. Inom fmansdepartementet förbereds nu en promemoriamed förslag till hur ett system med inlåningsgaranti skall kunna utformas.Promemorian skall anpassas till innehållet i EG-rekommendationen 87/63. Förhoppningenär också att aviserade direktiv-förslag ominlåningsgaranti skall presenteras och i sådan tid att det kanbeaktas i departementspromemorian. Inom försäkringsområdet krävs också ytterligarelagstiftning för att anpassa de svenska regleraa till krav. Medutgångspunkt i bland annat försäkringsutredningens betänkande, (SOU 1991:89)Försäk- ringsrörelse i 1,är en särskild lagrådsremiss med Prop. förslag till lagstiftningi linje med de rättsakter som omfettas av EES- Bilaga 6 avtalet under utarbetandeinom . avses bland annat innehållaförslag om regler för tillämpning av systemet med en enda auktorisationsamt anpassning av reglema om auktorisation, soliditet och indelning iförsäkringsklasser. När det gäller motorfordonsförsäkring har enpromemoria (Ds 1992:9) med förslag till anpassning av svensk rätt till tre avEG:s direktiv lagts fram i . Som jag nämnt tidigare (avsnitt 4.2) är det svenskaregelverket på värdepappersmarknadsområdet väl i takt med EG:s lagstiftning.Vad som här återstår av anpassning till vad som föreskrivs i hänförsig dels till regleraa i direktivet 85/611/EEG om hemlandskontroll beträffandevärdepappersfonder, dels till regleraa i direktiven /345/EEG och 90/211/EEGom ömsesidigt godtagande av prospekt. Förslag härom kommer att läggas fram inomkort. Bestämmelseraa i lagen (1990:750) om betalningartill och från utlandet ("betalningslagen") är inte förenliga medEES-avtalets bestammelser om fri rörlighet för tjänster och kapital. Endepartementspromemoria med förslag om anpassning av dessa regler har nyligenlagts fram (Ds 1992:37) Uppgiftsskyldighet om betalningar till och frånutlandet, m.m. I har fått utsträckt tid framtill att anpassa sin lagstiftning till EG:s redovisningsregler.Det gäller dels de allmänt tillämpliga bestämmelseraa i fjärde och sjundebolagsdirektiven (78/660/EEG resp. 83/349/EEG), dels de kompletteranderedovisningsregler som enligt de tidigare nämnda direktiven /635/EEG,89/117/EEG och 91 /674/EEG särskilt gäller för banker och andra finansiellainstitut samt försäkringsbolag. Lagstiftningen beträffande företagen inom denfinansiella sektora kommer också att beröras av andra lagändringar. Vad jagfrämst tänker på är de utredningsförslag som lämnats om avskaffende avsystemet med bundna aktier (SOU 1992:13) om avskaffende av bosättningskravetför styrelseledamöter m.fl. (promemoria )samt om EES-anpassning av kreditupplysningslagen (SOU 1992:22). Degenomgripande förändringar inom beskattningsområdet som genomförts undersenare år har i avgörande delar inneburit en anpassning av det svenskaskattesystemet till förhållandena i omvärlden. Detta gäller för skattereformensom trädde i tillämpning fr.o.m. . Det gäller också en rad avåtgärder som vidtagits sedan den nya regeringen tillträdde . Förnärvarande är förslag från regeringen om ändringar i energibeskattningen ochsänkning av den generella mervärdeskattesatsen föremål för prövning(prop. 1991/92:150 bil. Motiven för dessa förslag är i första hand attåstadkomma förbättrad interaationellkonkurrenskraft för industrin och anpassning till för- Prop. 1991/92:170hållandena inom EG. I själva verket är ett övergripande mål för rege- Bilaga6 ringens skattepolitik att genomföra ändringar inom skattesystemet som gör ossväl rastade inför ett EG-medlemskap. Arbete bedrivs i mångaolika sammanhang som syftar till att ge underlag för de beslut som bör tas. Vad sedan beträffer EES-a\talet och beskattningenkan konstateras att avtalet endast i mycket begränsad omfettning berörskatteområdet. Som redan nämnts (avsnitt 4.3) krävs att den s.k.betalningslagen (1990:750) omarbetas. Lagen syftar bl.a. till att ge underlagför kontroll av kapitalinkomster. Avsikten är att skall föreläggasett förslag om anpassning av betalningslagens regler på gmndvalav departementspromemorian Ds 1992:37 som remissbehandlas. Enmindre justering av vägtrafikbeskattningen behöver också göras. Även i dendelen är inriktningen att regeringen skall lägga fram förslag . Jaghemstaller att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jaganfört om konsekvenser inom verksamhetsområde. 1Offentlig upphandling................................... 2 1EG:s regelverk .................................. 2 2EES-avtalets innebörd för svensk del....... 2 1Finansiella tjänster...................................... 4 0EES-avtalets innebörd........................... 4 1Genomförd interaationell anpassning......... 10 2Återstaende arbete.............................. 12 1Hemstallan ............................................. ...... 14 3 1991/92. ■'op-1991/92:170 Bilaga 7 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Anmälan till proposition om Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES) Utbildningsdepartementetansvarar för övergripande frågor som rör EG:s forskningsprogram,utbildningsprogram samt vissa frågor som rör ömsesidigt erkännande avexamensbevis. 1 Forsknings- och utvecklingssamarbete i EG EG:sramprogram för forskning och teknisk utveckling utgör en begränsad menutomordentligt betydelsefull del av den europeiska forskningen och deteuropeiska forskningssamarbetet. EG diskuterar en väsentligutbyggnad av omfattning och inriktning . Detta kommer att ge EG:sramprogram en ännu mer central roll i den europeiska forskningspolitiken.Inriktningen på spjutspetsområden av stor betydelse för teknologiskautveckling understryker ytterligare betydelsen av deltagande i dettaeuropeiska FoU-samarbete. ansvarar förforskningssamordningen inom . Inom departementetsansvarsområde som fackdepart-ment faller härutöver de delar avforskningssamarbetet med EG som avser grundforskning. Jag kommer i detföljande att dels redovisa konsekvenser på forskningsområdet, delsredovisa olika åtgärder regeringen vidtagit bl. a. för att förstärka Sverigesmöjligheter att delta i det snabbt ökande och alltmer betydelsefullaforskningssamarbetet med EG. Specifika frågor rörande de industrirelateradedelarna av programmet kommer senare att redovisas av näringsministern i bilaga11. 1.2 Bakgrund Prop. Bilaga 7 Den forskning somfinansieras frän EG:s egen budget utgör endast drygt av samlade offentliga satsningarpå forskning. Merparten av den europeiska forskningen och det internationellaforskningssamarbetet bedrivs .således i nationella program eller genom internationelltsamarbete vid sidan av EG. Gemensam forskning har heller inte ingått i deteuropeiska samarbetet då Euratom med kärnteknisk forskningbildades. vidgades EG.s insatser genom att ett första flerårigtramprogram antogs och i enhetsakten 1987 beskrevs målet för EG.sforskningsinsats som att "stärka den vetenskapliga och teknologiska basenför europeisk industri och söka göra den mer konkurrenskraftig påinternationell nivå". Det andra ramprogrammet, som omfattade åren 1987 -1991, innebar stora satsningar på informationsteknologi, telekommunikation,produktionsteknik, bioteknik och materialforskning. 1 det tredje ramprogrammet(1990 - 1994) har programmet vidgats till att också omfatta väsentligainsatser avseende forskning kring naturresurser, stöd till forskarutbildningoch forskarrörlighet samt skapandet av vetenskapliga och tekniska nätverk iEuropa. Det tredje ramprogrammets budget är 5,7 miljarder ecu, cirka 42miljarder kronor. Volymen och bredden av EG:sforskningsinsatser har således successivt ökat . Överenskommelsen iMaastricht har ytterligare vidgat motiven för EG:sforskningsprogram till att, utöver att stärka den europeiska industrinskonkurrenskraft, också innefatta forskning som motiveras av andra områden avfördraget. Detta innebär t.ex. stöd till forskning som motiveras av allmännasamhälleliga behov, t.ex. att åstadkomma en bättre livskvalitet. Dessa nyaförutsättningar ingår i planeringen av det fjärde ramprogrammet, som just nuförbereds inom EG:s olika organ. 1.3 deltagande i EG:s forskningsprogram Länder som inte är medlemsländer kan delta i EG:sforskningsprogram i två former: på programnivå eller på projektnivå. Sverigedeltar i bägge slagen av samarbete. Deltagande på programnivå innebäratt är fullvärdig medlem i ett program efter att på regeringsnivå haträffat avtal om samarbetet och betalat en BNP-relaterad avgift motsvarande vadEG-länderna bidrar med till programmet. Universitet och högskolor eller företagfår då på i stort sett samma villkor som motsvarande institutioner inom EG konkurreraom plats i programmet och finansiellt stöd ur dess budget. fårdessutom plats i styrkommittén för programmet. På detta sätt har sedanår 1975 deltagit i fusionsforskningssamarbetet med EG (Euratom). Motsvarandeavtal har också träffats bl.a. avseende programmen för forskarrörlighet (Science, Spes), miljöforskning (Step, Epoch),skogs- och träforskning, avfallsåtervinning samt beträffande Prop.1991/92:170 medicinprogrammen inom det andra ramprogrammet. Den kvantitativt största delen avdeltagandet är dock medverkan på projektnivå. Sådan medverkan har exempelvisskett i de stora industri-relaterade programmen (Esprit, /Euram m.fl.).Svenska företag och institutioner kan ansöka om att - tillsammans med EG-partners- delta i projekt inom programmet utan att erhålla finansiellt stöd från EG. Finansieringav svensk projektmedverkan sker via de svenska FoU-stödjande organen. Sverigefår inte plats i styrkommittén och kan därmed inte heller öva inflytande på programmetsgenomförande. Det är EG som har avgjort vilken avde två formerna som stått öppen för för ett visst program. EG har valtprogramnivån för sådana program där forskningsinstitutioner utgör en tung delav projektparterna medan man velat begränsa inflytandet från icke ide industristrategiska programmen. innebär för FoU-området att anslutstill EG:s tredje ramprogram för forskning och teknisk utveckling och alla dessdelprogram, utom de två som styrs av Euratomfördraget, dvs fusionsenergiforskningoch kärnkraftsäkerhet. I de senare deltar dock påprogramnivå genom separata avtal. Mot att erlägger en BNP-baserad andelav EG:s FoU-budget får svenska forskare, institutioner och företag sammarättigheter som sina motsvarigheter inom EG att ansöka om projektmedverkande urEG:s FoU-budget. Svenska deltagare får också samma rättigheter som deltagare iEG vad gäller spridning, utvärdering och utnyttjande av forskningsresultat. Vidare får delta iprogrammens styrkommittéer och andra kommittéer som har effekter på programmensgenomförande, liksom i EG:s rådgivande kommitté för vetenskaplig och tekniskforskning (Crest). Svenska experter får inflytande i planeringen av nyaprogram. Särskilt viktig är givetvis medverkan i planeringen inför EG:s fjärderamprogram som skall avlösa det nuvarande programmet. Beräkningen av andel avkostnaderna för ramprogrammet görs enligt den i överenskomnaproportionalitetsprincipen. Om kostnaderna för det pågående tredjeramprogrammet fördelas jämnt över programmets ger det för enårlig andel på ca för den del av ramprogrammet som omfattas av innebär dock att endast den del av programmen som startar efteravtalets ikraftträdande betalas enligt regler. Projekt som startarföre avtalets ikraftträdande finansieras enligt de tidigare reglerna förprojektmedverkan genom hela sin livslängd. Vissa av programmen inom det tredjeramprogrammet har ännu inte slutligt beslutats av . Det är därförinte nu möjligt att ange kostnaderna för forskningssamarbetet i mednågon högre grad av exakthet. Den totala kostnaden (jämte nationellfinansiering) torde dock motsvaradet angivna beloppet. Ett gynnsamt utfall för i Prop.1991/92:170 form av många godkända projekt innan träder i kraftkan Bilaga 7 dock innebära en högre total kostnad. Statlig stöd till svenskt FoU-samarbeteinom de program som motsvaras av uppgår för /92till ca . För /93 har i åretsbudgetproposition beräknats en väsentlig förstärkning med hänsyn tillEES-avtalet. Medlen har budgeterats under berörda departements huvudtitlar.Huvuddelen av medlen återfinns under utbildnings- () ochnäringsdepartementets huvudtitlar (). Kostnaderna för medverkani forskningssamarbete med EG under nästa budgetår skall täckas av medel somdisponeras av berörda myndigheter. Finansieringen avseende treårsperioden1993/94 - 1995/96 kommer att behandlas forskningsproposition. EG:s ramprogram för forskning består av delprogram somtill övervägande del överensstämmer med ansvarsområdena för olika myndigheteri den svenska forskningsorganisationen. Forskningsråd och sektorsforskningsmyndigheter(, m.fl.), som ansvarar för motsvarande nationellamedelsfördelning får därför ett naturligt ansvar även för forskningssamarbetetmed EG. Ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter är således i allmänhetenkel att åstadkomma. I de fall där redan deltar på programnivå harvidare regeringen i anslutning till godkännandet av avtalen med EG ocksåfastställt vilken myndighet som är ansvarig för programmet inklusiveinformation och kontakter med EG. och den snabbt ökandeomfattningen av samarbetet medför dock krav på en mer formaliseradorganisation. Regeringen kommer därför dels att fördela ansvaret för samtligaprogram mellan olika myndigheter, dels inrätta ett samarbetsråd förforskningssamarbetet mellan och den Europeiska gemenskapen, EG.Tyngdpunkten i rådets verksamhet kommer att ligga inom information ochkontaktförmedling. kommer att inrättas ochbestå av företrädare för berörda myndigheter. Rådet får administrativt stödgenom ett kansli som knyts till närings- och teknikutvecklingsverket, NUTEK.Inrättandet av samarbetsrådet anmäls härmed för . Samtliga kostnaderkommer att bestridas inom ramen för medel som disponeras av berördamyndigheter. Den väsentligaste uppgiften för detnya samarbetsrådet blir, förutom att koordinera olika myndigheters insatser ochkontakter med EG, att tillse att information om ramprogram når institutioneroch företag och stimulera dem att delta i det europeiska samarbetet. Svenskforskning har redan ett omfattande och välfungerande internationellt samarbete.Samarbetet inom EG:s ramprogram ger ytterligare betydelsefulla möjlighetertill ett närmande till även inom nya områden. ministern kommer senareatt mer utförligt beskriva de fördelar som Prop. kan förväntas för svensktnäringsliv och för svensk industriell utveck- Bilaga 7 Regeringen har också beslutat att förstärka densvenska delegationen vid de Europeiska gemenskaperna i med en ny tjänstsom forskningsråd från . kommer att ansvara förkontakterna med EG i övergripande forskningspolitiska frågor och igrundforskningsfrågor. Forskningsråden inom område,det socialvetenskapliga forskningsrådet, det teknikvetenskapligaforskningsrådet och har vidare beslutat att gemensamtöppna ett kontor i . Ett industriråd med ansvar för kontakterna med EGvad gäller industrirelevant FoU finns redan i . Sammantaget kommer de åtgärder som vidtas att iväsentlig grad förbättra utbyte av det kraftigt ökadeforskningssamarbete med EG som förestår till följd av . Undersenare år har EG gett allt större prioritet åt utbildningsfrågorna, specielltyrkesutbildning och högre utbildning. Utbildningen ses inom EG som detviktigaste instrumentet för att bidra till gemenskapens ekonomiska och socialautveckling. Genom protokoll 31, artikel 4, till kommer ochövriga EFTA-länder att att deltaga i alla EG:s program förutbildning och ungdomsfrågor. Vidare kommer EFTA-länderna att få möjlighet attdeltaga i planeringen och utvecklandet av programmen.