prop · GF039 · 1991-12-31 00:00:00 — dödas eller skadas ett antal människor av vådaskott isamband med älgjakten. De förändringar som vidtas måste utgå från att antaletolycksfall i vart fall inte får öka. Enjakttid på älg under oktober månads börian är mindre lämplig i landets södradelar eftersom ett stort antal människor är ute i skogoch mark för allmän rekreation och för att plocka bär och svamp. Ju störrerörligt friluftsliv desto större säkerhetsproblem. Av vikt att påpeka i dettasammanhang är som ett exempel hur hårt domstolarna ser på säkerhetsfrågorna ijaktmål i sådana fall där jägare utan lov lämnat sina jaktpass. Jakt undertidsperioden jul trettondagshelgen kan inte anses lämplig med hänsyn till detrörliga friluftslivet. Även under vissa andra kan det vara motiverat medjaktuppehåll. Detkan från djurskyddssynpunkt ifrågasättas om jakt är lämplig under januari månadtill följd av att djuren ofta kan förorsakas lidande vid jakt på grund avsnöförhållanden. Länsstyrelseni tillstyrker förslaget om föriängd jakttid. Länsstyrelseni instämmer i förslaget och tillämpar redan maximal jakttid. Länsstyrelseni län: Frågan om hur lång jakttiden på älg skall vara 262 inomKalmar län har debatterats under en lång rad år. Motståndet mot en Prop.1991/92:9 långjakttid har varit stort bland jägarna. beslut om jaktti- Bilaga 5 derhar regelbundet överklagats. För årets jakt gäller, i enlighet med länsviltnämndensförslag, för fastlandet en jakttid varav under endast kalv får fallas. Härtill kommer 14 dagars Med hänsyn härtill finner att det inomKalmar län inte finns något uttalat önskemål om en så lång jakttid Enligt mening är den i betänkandet "Skadaav vilt" föreslagna jakttiden tillfyllest för att inom Kalmarlän uppnå en urvalsinriktad och lugn jakt. Länsstyrelseni ; förslag om längre jakttid ligger väl i linjemed tanken om ett ökat ansvar för jägama. Förslaget tillstyrks därför. Länsstyrelseni : förslag till långa jakttider är möjligenpositivt från jaktlig synpunkt men medför inte någon nämnvärdrationaliseringsvinst för länsstyrelserna. Länsstyrelseni : delar bedömning omfördelarna med lång jakttid. För att öka markägarens möjligheter att skyddasina jordbraksgrödor från viltskador bör älgjakten i enlighet med vad somföreslås i betänkandet "Skada av vilt" ta sin början redan i mittenav augusti. Länsstyrelseni : Enligt mening bör inte jakttiden inom deegentliga licensområdena överstiga och helst inte utsträckas attomfatta börian av oktober eller januari månad påföljande år. Häremot talarhänsynen till det rörliga friluftslivets intressen, vars företrädare i mångafall kan se en lång jakttid som en allvarlig inskränkning av allemansrätten.Även ur djurskyddshänseende vore det önskvärt att slippa januarijakt med tankepå det lidande djuren kan orsakas vid eventuell riklig snötillgång. Dryga tvåmånaders jakttid torde i de allra flesta fall vara tillräcklig om jakten är välplanerad. Länsstyrelseni tillstyrker förslaget om förlängd jakttid. Länsstyrelseni : Jakttiden bör omfatta hela jakttidsramen (september t. o. m.januari). 1 synnerhet i de län som drabbats av är det viktigtmed en lång jakttid eftersom det visat sig att cesiumhalten sjunker ju senareman jagar . Dessutom ökar möjligheten att skjuta de skadegörandedjuren vid skadetillfället under ordinarie jakttid (grödaskador ochskogsskador ) och därmed minskar också arbete medansökningar om skyddsjakt av den orsaken. En maximalt lång jakttid minskarockså ansökningarna om förlängd jakttid. Länsstyrelsenifrågasätter dock om inte möjlighet att bedriva skyddsjakt efter älg ges redan från och även under fabraari månad, 263 vilketföreslagits i betänkandet av utredningen om ersättning vid vissa Prop.1991/92:9 viltskador. Länsstyrelseni : är i princip positiv till långa jakttiderför älg. 1 län med septemberjakt som bör således jakttideni princip kunna omfatta hela jakttidsramen, dvs. tiden september-januari.Undantag bör dock göras för brunsttiden. Vidare bör, med större hänsynstagandetill andra intressenter vad gäller tillgängligheten till markerna, dessa ihögre grad än som sker kunna hållas fria från älgjakt under de för bär- ochsvampplockning särskilt intressanta tiderna. Länsstyrelseni : Av bl. a. de i promemorian angivna skälen har länet undermitten och slutet av haft en lång jakttid, t.o.m. januari månad.Skogsskadebilden i länet har på sina håll varit så alarmerande att det varitnödvändigt att få så hög avskjutning som möjligt, vilken åtgärd underlättas avlång jakttid. Jakt under den tiden kan inriktas mot speciellt de skadegörandevandringsälgarna. Från jägarhåll mötte åtgärden inledningsvis häftig kritik somdock verkar ha dämpats avsevärt . Länsstyrelsenbiträder således verkets syn på värdet av lång jakttid. Åtgärdenhar dock den följden att avskjutningsstatistiken försenas och kan bli klarförst under senare delen av februari månad. Den statistiken ligger till grundför analyser och förberedelser inför nästkommande jakt. Januarijakt påverkardärför tidpunkten för starten för förberedelsearbetet. Länsstyrelseni ; säger nej till lång jakttid. Det är viktigtatt beslut som rör jaktfrågorna är förankrade hos dem det angår. Länets jägarorganisationerhar inte ansökt om förlängd jakttid. Hänsyn måste också tas tillrenskötselns intressen. Speciellt vid jakt med hund kan renskötselarbetetförsvåras. Bestämmelsen om minst 30 dagars jakttid ger möjlighetatt utöka jakttiden när så erfordras. Helt visst kan det finnas situationer närlång jakttid skulle kunna vara befogad t. ex. vid betesskador på skog. För attkunna utnyttja den längre jakttiden måste emellertid älgar sparas från denegentliga jakten. Med bättre och snabbare beslutsvägar kan beslut fattastämligen snabbt vid betesskador på skog. Vid betesskador på trädgårdsodlingarhar beslut om avskjutning meddelats dagen efter det att ansökan kom tilllänsstyrelsen. Ansökningar om skyddsjakt i stor omfattning är inte vanligenförekommande. och tillstyrker förslaget om längrejakttider. Skogsindustrierna:Förslaget med föriängd jakttid på älg ligger helt i linje med vår uppfattning, Föriängd jakttid ger större valmöjligheter inom jakten och det ger större utrymme för andra jaktformer. Dessutom anser vi att förlängd jakttid är det enda effektiva sättet att lösa problemet med vandringsälgar. : instämmer i Prop. 1991/92:9bedömning att jakttiden för A-licensområden i princip skulle kunna om- Bilaga 5fatta hela jakttidsramen med undantag av bransttiden. September- resp. oktoberjakttraditionernaskall dock "respekteras". Det bör emellertid, enligt jägareförbundetsmening, även fortsättningsvis ankomma på resp. länsstyrelse att besluta omjakttidens längd liksom om eventuella särbestämmelser t. ex. "endastkalv" . : Vad gäller tider för licensjakt får riksförbundet pekapå att jakt särskilt med drivande hund kan innebära avsevärda olägenheter förrenskötselarbetet och ett betydande lidande för de renar som drivs av dessahundar. Den utvidgning av jakttiden som föreslås kommer att medföra att älgjaktkommer att bedrivas i renamas vinterbetesmarker långt in över vintern. föreslås att inom vinterbetesmarkerna (markemaovanför lappmarksgränsen) får besluta om tid som understiger föreslagna 70dagar. Motsvarande förslag lämnas dock inte för och Västerbottenslän. föreslår i första hand att tiden för älgjakten begränsas attgälla månader. 1 andra hand föreslås att föreslagenbestämmelse kompletteras så att angiven tidsram kan begränsasjämväl i och och i ävennedanför lappmarksgränsen i renamas vinterbetesmarker. 8 Extra tilldelning av älg Länsstyrelseni tillämpar redan den beskrivna principen. Länsstyrelseni tillstyrker förslaget. Länsstyrelseni ; har ingen erinran mot förslaget menanser att en tidigareläggning av älgjakten enligt vad som ovan föreslagitsskulle vara effektivare och mindre byråkratiskt. Länsstyrelseni län; Uppfattningen att "tills vidare-licenser" skulle kunnaminska administrationen är riktig under föratsättning att mycket storstabilitet uppnåtts och få förändringar sker från det ena året till det andra.Av rationella skäl meddelas ett gemensamt beslut för varje älgvårdsdistrikt(14 st.). I beslutet anges älgtilldelningen för respektive licensområde (50-100 st.) inom distriktet samt en mängd gemensamma eller separata bestämmelser iövrigt. Att ur detta beslut skilja ut det som skall ändras och meddelanytt beslut är inte rationellt om det inte rör sig om några fä data. Efternågra år skulle gällande licenser bestå av ett "lapptäcke" av beslut,som det skulle vara svårt att överblicka. Länsstyrelseni : Överskridandet av den årliga tilldelning en bör endast få ske med ett mycket begränsat antal och avräknas från tilldelningen kommande år. Länsstyrelseni ; Tilldelningarna bör, för att minimera Prop.1991/92:9 arbetet, i största möjliga mån göras schabloniserade pålänsstyrelserna. Bilaga 5 Förslaget avstyrks. Länsstyrelseni ; De kvoter som fastställer för älgvårdsdistrikteneller delar därav är resultatet av omfattande och noggranna överväganden hoskretsar/avdelningar, länsjaktvårdsföreningen och länsviltnämnden. Berörda organväger därvid in älgtillgång, stammens utveckling och sammansättning,skadesituationen, m.m. Vid lokala möten får företrädare för registerområdenamöjlighet att argumentera för sin sak och redovisa situationen ute i markerna.Från jägarhåll har man sett det som angeläget att följer sålundauppgjorda förslag och inte i onödan gör ändringar. strävan harockså varit lyhördhet för jägarnas synpunkter och önskemål. Önskemålom speciella insatser i form av s. k. extra tilldelning bör således vägasin i övervägandena om lämplig tilldelning och det är naturligt att det är pålokalt håll där förslagen tas fram som avvägningarna görs. Inom en hel del älgvårdsdistrikti länet är också tilldelningen av bl.a. den anledningen differentierad. Under1988/89 och 1989/jakt fick företrädare för A-licensområdena underlöpande jakt möjlighet att under vissa föratsättningar och inom en viss givenram söka extra tilldelning. På det sättet kunde man med lång jakttidanpassa avskjutningen till varierande älgtillgång och skogsskadesituationen.Handläggningen hos sköttes på ett smidigt sätt. Möjligheten tillextra rilldelning utnyttjades till övervägande delen av små licensområden. Medhänvisning främst till det förhållandet bedömde för sin delåtgärden vara av tämligen begränsad betydelse från skadesynpunkt. Inför1990/jakt förelåg ej tillräckligt intresse hos jägarkåren m. fl. föratt åtgärden skulle upprepas. : tillstyrker i princip naturvårdsverketsförslag, men föratsätter alt "extra tilldelning" skall bli ettförhållandevis sällan utnyttjat instrument. Länsstyrelseni : Förslaget om rallande tilldelning tillstyrkes. Det bördock ur effektivitetssynpunkt avse samtliga A-områden. Länsstyrelseni : har i och för sig inget emot att tilldelningsbesluten gäller tills vidare, men någon större minskning av administration innebär inte förslaget. Tilldelningsbeslut till sådana jaktområden där tilldelningen anses böra vara densamma år skickas visserligen inte ut, men även till sådana områden måste skickas ut blanketter för anmälan om jaktresultat, älgobsblanketter, be stämmelser för jakten samt annat material, som normalt bifogas tilldel ningsbesluten. Länsstyrelseni tillstyrker förslaget. Bilaga5 i : tillstyrker förslagetom att beslut om tilldelning skall gälla tills vidare. Naturvårdsverketssynpunkter om hur s.k. överskjutningar skall behandlas kan länsstyrelsendäremot inte dela. Det är olämpligt att medvetet tillskapa otydliga gränsermellan vad som är tillåtet och vad som innebär en överträdelse. Länsstyrelseni : anser att det är positivt med en rullandetilldelning. Länsstyrelseni län: Ett slopande av rätten till överklagning av tilldelningsbeslutinnebär inte, som påstår, att avsevärda resurser frigörs hoslänsstyrelserna. Endast ett tiotal överklagningar har gjorts i Örebrolän. Länsstyrelseni : ställer sig positiv till tillsvida-rebeslut påföreslaget sätt. 1 tider med stabil älgstam och små förändringar i avskjutningenmåste åtgärden bli resursbesparande. Skogsindustrierna:Förslaget att tilldelningen skall gälla tills vidare är bra. Det är inte rättatt länsstyrelserna behandlar varje jaktenhet vad gäller tilldelningen. : tillstyrker i princip naturvårdsverketsförslag. Förbundet finner emellertid att frågan ytterligare bör behandlas ochgenomarbetas det kan utgöra grand för ett regelverk. Bl.a. kan detav principiella skäl vara tveksamt med beslut som gäller "tillsvidare". En årlig översyn av tilldelningsprinciper, m.m. kan dessutom varavitaliserande för älgfrågoma. Avkriminaliseringarna av överskjutningarna fårinte heller föras så långt att direkta brott kan sopas under mattan. 10 överklaganden m. m. Skogsstyrelsen:Förslaget att avkriminalisera överskridna licenser är positivt.Överskjutningen kan avräknas mot tilldelningen nästkommande år. Förslagetatt tilldelningsbeslut inte får överklagas, utgör ett led i en förenkladadministration. Enligt kan detta accepteras, endast underförutsättning att de areella näringarnas intressen får tillräcklig tyngd i debeslut som berör tilldelning. ;Avkriminaliseringen av överskjutningar är riktig. En annan närbesläktad, tänkbar principlösning än den av föreslag na, är att tillämpa treårslicenser. tillstyrker, att beslut om registrering skall kunna överklagas men inte beslut om tilldelning. enklaregler för A-licenser och B-licenser bör antalet överklagningar kunna Prop.1991 /92:9 minimeras och handläggningen av dessa göras enkel. Länsstyrelseni : Avkriminalisering av enstaka överskjutning ställer sig länsstyrelsenpositiv till. Möjligheten till avräkning måste dock begränsas, så atturholkning av licensgivningen inte kan sättas i system. Högst bör ett djurkunna avräknas, vilket skall ske påföljande år. Omrätten till överklagande av beslut tas bort torde inga resurserpå länsjaktvårdsföreningen i eller på påverkas.Några yttranden till överinstansen skulle visserligen inbesparas. Å andra sidanskulle sannolikt i stället nya försök göras med ansökningar hos . Länsstyrelseni län; Hänsynen till främst laglydnad är betydligt mer beaktansvärd ände skäl utredningen anfört för att överskjutningama skall avkriniinaliseras.Länsstyrelsen avstyrker förslaget. Pågmnd av de skäl utredningen anfört vill inte motsätta sigförslaget om att beslut om tilldelning i fortsättningen inteskall få överklagas. Länsstyrelseni ; Förslaget om överskjutning av tilldelad kvot avstyrkes,då det inte synes vara lagenligt. Även om en rallande tilldelning kommer atttillämpas gäller den för ett jaktår i taget. Länsstyrelsenanser att varken beslut om tilldelning eller jakttidens längd skall kunnaöverklagas, men däremot registreringsbeslut. Länsstyrelseni instämmer i förslaget om att slopa rätten att överklagatilldelningsbeslut. Länsstyrelseni ; Förslaget att avkriminalisera överskjutning är positivt. Förlänsstyrelsen innebär det dock ett merarbete att hålla reda på och ta hänsyntill överskjutningar i samband med tilldelningsbeslut kommande år. Med hjälpav dator torde dock uppgiften kunna lösas utan någon större arbetsinsats. Förandra myndigheter som polis och åklagare borde det innebära en betydande arbetsbesparing. Länsstyrelseni ; Förslaget att tillfälligt få överskrida den åriigatilldelningen bör genomföras. Denrätt som finns att överklaga länsstyrelsernas tilldelningsbeslut måste,med hänsyn till den stora mängd överklaganden det handlar om och naturvårdsverketsbegränsade resurser att verkligen göra en ordentlig omprövning avlänsstyrelsernas beslut, anses vara mindre meningsfull. Frånrättssäkerhetssynpunkt kan knappast heller några bärande skäl för ettbibehållande av överklagningsrätten anföras. tillstyrker därförförslaget även i denna del. Länsstyrelseni län: Enligt promemorian bör beslut att tillde la ett jaktområde visst antal djur som får fällas inte längre få överklagas. Förbiseendeni detta hänseende kan emellertid undantagsvis förekomma. 1991/92:9 Enligtlänsstyrelsen bör man därför vid ett eventuellt slopande av över- Bilaga 5 klagningsrätteni besluten lämna en uttrycklig erinran om de omprövningsmöjligheter somföreligger enligt förvaltningslagen. Detta är en lämpligare ordning än de ipromemorian omnämnda s.k. preliminärbesluten som blirdefinitiva. Förbiseenden kan ju upptäckas också efter den tidsfrist som därvidanges. Länsstyrelseni : I punkten 7.3.10 föreslås att de s.k. överskjutningarna skallavkriminaliseras. instämmer i detta. Den föreslagna ordningen fårdock inte medföra att det upplevs som enbart fördelaktigt att göra enöverskjutning. Av denna anledning bör det i föreskrifterna som reglerarförfarandet införas en bestämmelse som medför minskad tilldelningefterföljande år. anser dessutom att det för det överskjutandedjuret skall utgå en högre fällavgift än för de "tillåtna djuren".Avgiften bör utgå med sådant belopp att det inte upplevs som meningsfullt attgöra en avsiktlig överskjutning. finner det angeläget att de s.k. utbytesskjutningarna regleras i samma ordning. Om en över- ellerutbytesskjutning har gjorts bör det ställas krav på att en omedelbar anmälantill äger ram samt att den förhöjda fällavgiften betalassamtidigt med denna anmälan. Länsstyrelseni ; Rätten att överklaga slutliga beslut tillnaturvårdsverket kan, bl.a. av tidsskäl slopas. Att man för den skull kanfrigöra "avsevärda resurser" vid länsstyrelsema som verket skriver ären klar överdrift. Länsstyrelseni ; tillstyrker förslaget om att beslut omtilldelning inte skall kunna överklagas. Länsstyrelseni ; Överskridande av tilldelningen bör inte vara kriminaliseradutan avräknas vid nästa års tilldelning. Länsstyrelseni : En avkriminalisering av oavsiktliga överskjutningartillstyrks mot bakgrand av målsättningen att få ner viltstammarna till enacceptabel nivå. är medveten om att detta kan innebära vissasvårigheter men bedömer att fördelar i form av besparingar totalt för samhälletöverväger. Länsstyrelseni län: Ett slopande av rätten till överklagning av tilldelningsbeslutinnebär inte, som påstår, att avsevärda resurser frigörs hoslänsstyrelserna. Endast ett tiotal överklagningar har gjorts åriigen i Örebrolän. Länsstyrelseni ; Det finns ingen anledning att med utgångspunkt från de överväganden som anför avkrimi nalisera överskjutningama. Inte minst ur etisk och allmän laglydnadssyn punkt måste en given tilldelning hållas. Noggrannhet och vaksamhet, 269 vilketbör vara ledstjämor för all jakt, kräver att tillfredsställande sam- Prop.1991/92:9 bandsmöjligheter finns inom jaktlagen för att jaktdeltagarnasinsemellan Bilaga 5 skall hålla reda på hur många djur återstår att fällaav enligt licensen. kan inte se att i sittförslag angivit några vägande skäl för att frångå dessa principer. Underhänsvisning till vad ovan anges angående s. k. preliminära beslut bör registreringshavarnaäven i fortsättningen med hänsyn till rättssäkerheten ha möjlighet attöverklaga tilldelningsbesluten till . Nuvarande tillämpningvisar att ansett sig ha skäl att ändra pålänsstyrelsens tilldelningsbeslut. Länsstyrelseni iän: I konsekvens med att tilldelningen sker på ett merschablonmässigt sätt bedömer att det är riktigt attavkriminalisera överskjutning inom A-områden med tillsvidaretilldelning.Länsstyrelsen tillstyrker vidare förslaget om borttagande av möjligheten attöverklaga beslut om tilldelning. Länsstyrelseni : Det verkar vettigt att låta A-licensområdena justera etteventuellt överskridande av tilldelning vid kommande års jakt. Vid upprepadeöverskjutningar skall naturligtvis fallet gå till åtal. inte har någon lokalkännedom och därför också har sämremöjlighet än att avgöra om tilldelningen är riktig serlänsstyrelsen inga hinder mot att slopa möjligheterna till överklagande avtilldelningsbesluten. Möjligheten för licensinnehavare att ytterligare påverkabeslutet och få rättelse finns genom användandet av preliminära beslut. Sedandetta system infördes har också antalet besvär minskat väsentligt. Länsstyrelseni : avstyrker förslaget atttilldelningsbesluten inte skall få överklagas. Från rättssäkerhetssynpunkt ärrätten att överklaga myndigheters beslut av stor vikt. Från denna synpunkt kandet dock accepteras att endast beslut om tilldelningsnormer förolika delar av länet fick överklagas medan tillämpningsbesluten härtill, förde skilda licensområdena, inte fick överklagas. Länsstyrelseni : Förslaget att avkriminalisera överskjutning verkar förnuftigt.Såvitt känner till uppkommer de situationerna inte särskiltofta. Självfallet bör reglerna inte utformas så att det kan sättas i system attöverskrida tilldelningen. Bedömningenatt prövning av tilldelningsbeslut ej är meningsfull ärriktigt. Verket har rimligtvis inte mycket att tillföra de ärendena. Detomfattande samråd och den breda beredning som föregår tilldelningsbeslutenliksom den rutinerade administration som har för enfullgod bedömning och riktig handläggning. Resursbesparingen på den härpunkten berör i huvudsak verket, däremot ytterst marginellt. Länsstyrelseni : tillstyrker att rätten att 270 Visserligen kommer länsstyrelserna Prop.1991/92:9 övergångsvis att överhopas av "klagoskrivelser" som ökar arbetsbelast- Bilaga 5 ningen. Förslaget minskar administrationen hos ochkanske även hos . Länsstyrelseni : säger ja till förslaget att länsstyrelsensbeslut om tilldelning inte skall få överklagas. och : Förbunden instämmer i verketsuppfattning att det inte är meningsfullt att behålla nuvarande system medmöjlighet till att överklaga tilldelningsbeslut. Beslut, som i granden berörjakträtten och möjligheten att utöva denna, t. ex. registrering av jaktmarksamt jakttidens längd, bör liksom kunna överklagas till regeringen. Skogsindustrierna;Förslaget att avkriminalisera ett överskridande av tilldelningen är bra. Enför hög avskjutning ena året kompenseras med att avskjutningen minskas nästaår. Detär vidare rätt att tilldelningsbesluten fortsättningsvis inte får överklagas.Detta dock under föratsättning att markägarnas synpunkter kommer till uttrycki besluten. : föreslår att beslut om registrering ochjakttidens längd skall kunna överklagas, däremot ej beslut om tilldelning. Förbundettillstyrker att beslut om registrering alltfort skall kunna överklagas.Däremot finner jägareförbundet att beslut om jakttidens längd är jämförbara medbeslut om tilldelning. Vare sig beslut om jakttidens längd eller tilldelningenbör således vara möjliga att överklaga. Länsstyrelseni ; har föreslagit att älgjakten i läninte skall följa de regler för älgjakten som avses gälla för landet i övrigt.Verkets förslag innebär att generella älgjaktsområden och B-licensområden skallavskaffas samt att den s. k. fria kalvjakten skall upphöra. 1 stället skallallmän jakt införas på dessa marker. , som till SNV uttrycktönskemål om att särskilda regler införs för länet, välkomnar det föreslagnasystemet. Länsstyrelsenvill framhålla vikten av att förslaget i ovan nämnd del kan genomföras redantill jakt. I annat fall kommer ett omfattande merarbete att krävas föratt först registrera om de flesta generella områdena till B-licensområden ochdärefter att avregistrera områdena. Länsstyrelseni : Om man inför allmän jakt även i övriga landet skulle det naturligtvis medföra en avsevärd förenkling av älgjakts administrationen för länsstyrelserna. föreslår av anförda skäl att B- Prop. 1991 /92:9licensområden, generella älgjaktsområden och kalvjaktsområden avskaffas Bilaga 5 i . På de områden som inte är registrerade för A-licensskall allmän jakttid införas. Inomvissa delar av finns obetingat skäl för den av naturvårdsverketförordade ordningen. Inom andra delar av länet älgjaktsområdena böremellertid gälla samma regler för älgjakten som i övriga delar av landet. Hurdessa områden skall utskiljas och anges bör tas upp i samråd mellanlänsstyrelsen och Skånska jägarsällskapet. Vidareskulle avsevärda administrationsvinster stå att göra om älgadministrationen iMalmöhus län överfördes till län, vilket bl. a. föreslagits av länsviltnämndeni . tillstyrker en sådan ordning. Älg/skog-gruppensförslag till åtgärder i slutrapporten . Älgen och skogen ' 2Ansvariga lärare förutbildning/information på länsnivå utses och utbildas