prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Statliga utbetalningarvia postgirot medför en indirekt float genom att mottagaren inte kan disponeramedlen för betalning till tredje part utan att direkt float uppkommer i dennasenare transaktion. Statliga inbetalningarsom förmedlas av bankgirot passerar postgirot innan dessa nårstatens checkräkning i . Detta system skulle kunna förenklasgenom att bankgirot redovisar betalningen direkt till . 1 RRVs redovisning av uppdraget att belysaaltemativa ersättningsformer för statliga betalningar ('arbete medde statliga betalningaraa', 199I-I0-3I) framkommer att postgirotsintäkter från de statliga betalningaraa uppgick /91 vid räntatill . Den direkta floaten uppgick till 900 milj. kr, denindirekta till 300 milj. kr. och avgifteraa till 300 milj. kr. RRV beräknar attom den direkta floaten genom postgirot förde statliga betahiingaraa minskas till , vilket är detaffärsmässigt brakliga, skulle de direkta floatintäkteraa minska med 500 milj.kr. Om ersättningen till postgirot skulle vara helttransaktionskostnadsbase-rad, skulleden uppgå till 600 milj. kr. Detta belopp motsvarar vad staten skulle betala omkostnaden per transaktion för staten vore densamma som dengenomsnittliga kostnaden per transaktion för postgirots samtligabetalningstransaktioner, inkl. viss vinst. upprätthålla en rikstäckande kassa-och betalningsservice har feststallts Prop. 1991/92:1(X) till ca 300 miljkr. Beloppet motsvarar vad det kostar postverket netto att Bil. 1tillhandahälla kassaservice på orter som saknar annan kassaservice (ibankkontor). Postgirots mtäkter till följd av ensamrätten tillvissa statliga betaLoingar är betydande. Denna särstallning starker äveni övrigt postgirots konkurrenskraft. Att betala till staten är i flerabranscher ett sterkt skäl till att även i övrigt använda postgirot. Enligtmin mening bör följande krav stallas på det statliga betalningssystemet. Förmedlingenav de statliga betalningaraa bör ske på ett utifrån ststens synvinkelkostnadseffektivt sätt. Ränteförluster skall minimeras och fördröjningar inombetalningssystemet skall undvikas. Det statliga betalningssystemet skall varaanpassat till statens redovisningssystem och statens samladeinformationsbehov. Det måste vidareanpassas till det arbete som pågår med utvecklingen av den fmansiellastyrningen av myndigheter. Det statliga betalningssystemet skall vara såutformat att det skapas valfrihet förallmänheten och myndigheteraa att välja den betalningsförmedlare som bäst passar betahiingsavsändarenseller betelnings-mottegarens behov.Valfriheten möjliggör konkurrens mellan olika betelningsförmedlare och främjar den långsiktiga effektiviteten i betelningsförmedlingen. Mina kravinnebär att postgirots kvarvarande ensamrätt till de stetliga betelningaraa skall avvecklas. Bl.a. skallsåledes inbetelning av skatt kunna göras via bank på sammavillkor som via postgirot. Avvecklingen kandock ej ske med omedelbar verkan då utveckling måste ske av stetens betelningssystem så att betalningarfrän flera betalningsförmedlare kan hanteras på ett effektivt sätt.Vidare hör postgirot och postverket ges möjlighet att anpassa sinaorganisationer till de nya föratsättningar som kommer att gälla underkonkurrens. Det bör ankomma på regeringen att besluta i vilken taktavvecklingen bör ske. 1 den följande föreslår jag konkreta åtgärder somkommer att lägga en grand för konkurrens om statliga betalningar. Uppdrag till RRV att analysera hur det statliga betalningssystemetskall vara utformat Regeringenbör ge RRV i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur det statligabetalningssystemet skall vara utformat för att uppfylla de krav som jag staller upp. Att staten har ett effektivtbetalningssystem och en effektivkassahållning är av stor vikt. Betalningar till och från staten skall skeutan onödiga fördröjningar eller omvägar för att inte förorsaka ränteförlusterför staten. Det är viktigt att informationen om statens betalningarkan hållas samman för att statens redovisning och 6 1991/92. 1 sami Nr 100. prognosverksamhet skall kunnautföras på ett effektivt sätt. 1991/92:1(X) betalnings- ochredovisningssystem måste därför kunna hantera betahiing- Bil. I ar ochinformation frän flera olika betalningsförmedlare. RRV bör pröva om systemenbör vara så uppbyggda att de kan hantera att information och betalningar gårolika vägar. Friheten attvälja betalningsförmedlare fär ej innebära att staten som koncera drar på sig ökade kostnader. RRV skall isitt uppdrag belysa hur detta på bästa sätt skall undvikas. RRV bör vidarebeakta det pågående arbetet med generell räntebeläggning av de medelsflöden sommyndigheteraa hanterar. RRV skall under arbetet med uppdraget samräda medriksgäldskontoret och . Arbetet skall bedrivas skyndsamt och avrapporteringbör ske . Dispenser från förordningen (1974:591) om skyldighet för myndighet att anlitariksbanken eller postgirot skall beslutas av RRV Regeringenprövar frågor om dispens från förordningen (1974:591) omskyldighet för myndighet att anlita eller postgirot vid betalningsförmedling.Jag anser att beslut i dessa frågor bör kimna överföras till RRV. RRV haruppgiften att företräda och kontrollera statsverkets checkräkning med anslutnapostgirokonton och det statligabetalningssystemet i . Detta innebär att dispensärenden tas av regeringen först efter att berörda myndigheter har samrätt med RRV. Dispens skall inte lämnas om detförsvårar hanteringen av statensbetalnings- och redovisningssystem och ej heller tills vidare om det harstor betydelse för postgirots ekonomi. Uppdrag till RRV att utarbetaett förslag till ett tidsbegränsat avtal mellan staten och postgirot somreglerar ersättningen för att staten utnyttjar postgirots betalningstjänsterMinskad fioattid för betalningar till staten via postgirot Föratt möjliggöra konkurrens på lika villkor om de statliga betalningaraa måstepostgirot och postverket ges möjlighet att anpassa sina organisationer till denya föratsättningar som kommer att gälla under fri konkurrens. En viktig åtgärdi denna anpassning är att förändra det sätt på vilket postgirot ersätts förarbetet med de statliga betalningaraa och upprätthållandet av det rikstackandebetalnings- och kassanätet. är kopplingen mellan den ersättningsom postgirot erhåller och de kostnader som de statliga betalningaraaförorsakar svag. Detta skapar felaktigastyreffekter. Dessa styreffekter och den överkompensation som ersättningeninnebär gör att avgiftsstrakturen inom den statliga betalningsförmedlingen och inom postgirots betalningsförmedlingsom helhet blir skev. De små och transaktionsintensiva betalningaraasubventioneras av de stora och floatintensiva betalningaraa. Om avgiftenför att genomföra en betalning oavsett belopp är låg eller obefmtlig, samtidigtsom det finns betydande kostnader förbetalningsförmedlaren, försämras incitamenten för betahiingsavsändareoch betalningsmottagare att finna nya former för sina betalningsratineroch på så sätt effektivisera Prop. I991/92:1(X) betalningsförmedlingen.Dessutom leder nuvarande ersättningsstraktur Bil. 1 med all sannolikhet tillatt icke-stetliga betelningar subventioneras, eftersom de statligabetalningaraa i genomsnitt är mindre transaktionsintensiva. Utan den höga ersättningen för statliga betalningar skulleandra betalningar sannolikt kosta mer att fä utförda. Jag anser därföratt en bättre överensstammelse mellanavgift och kostnad är nödvändig för att postgirot bättre skall klara enavreglering av ensamrätten till de statliga betalningaraa. En sådanförändring kan dessutom bidra till en bättre ersättningsstrakmr påbetalningsmarknaden i stort. Det nuvarande ersättningssättet orsakar dessutomhögre kostnader för staten. Jag föreslåratt floattiden för inbetalningar till staten genom Cassa Nova skall minskas ned till högst en arbetsdag.Detta bör genomföras per den . Ersättningen till postverketför att de upprätthåller ett rikstackandebetalningsnät får utgå genom ett anslag på statsbudgeten. Regeringenbör, i avvaktan på avvecklingen av postgirots ensamrätt till de statliga betalningaraa, ge RRV i uppdrag attutarbeta ett förslag till ett tidsbegränsat, marknadsmässigt avtal somreglerar ersättningen för att statenutnyttjar postgirots betalningstjänster. Avtalet skall skapa bättreöverrensstammelse mellan prestation och avgifter för olika tjänster och betalningsslag inom den statligabetalningsförmedlingen. RRV bör beakta möjligheten att använda olikaavgiftsformer som exempelvis mottagaravgifter och avgift förkoncernkontotjänsten. Avtalet bör gälla fr.o.m. . Postgirot bör ställas undertillsyn senast vid en bolagisering Inomramen för den översyn som genomförts har bl.a. den för postverket mest lämpadeassociationsformen utretts. Denna utredning kommer att fortsätta ännu ett tag inom ,men inriktningen är en bolagisering av bl.a. postgirot. Fråganbehandlas i kommunikationsdepartementetsbilaga. Motivet for en bolagisering är den förändrade konkurrenssituationenför postverket. är konkurrensutsatt på alla sina marknader avaktörer som driver sin verksamhet i aktiebolagsform. affärsområden är dockkonkurrensutsatta i olika omfettning. I samband med en bolagisering ärdet därför viktigt att tydliga gränser skapas mellan affärsområdena brev, lättgods,kassa samt postgiro. Postverketsstraktur blir då ett moderbolag och förslagsvis fyra dotterbolag, varavPostgiro AB blir ett. Med denna struktur uppnås att postgirotsaffärsföratsättningar tydliggörs och att interaa debiteringar ersätts av affärsmässigaförhandlingar. Vissa frågor kvarstar dock som måste utredas innan enbolagisering kan föreslås, bl.a. säkerstallandet av regional och socialservice, frågan om postverkets pensionskuld och moms på brevtjänster. Jag bedömerdet vara en fördel att postgirot kan komma att drivas i bolagsform. Det gör det enklare att uppnå konkurrens på betalningsmarknaden. Postgirot star inte under finansinspektionens tillsyn. 1991/92:100bedriver dock verksamhet som i flera avseenden liknar den som bedrivs Bil. 1 avföretag som star under sådan tillsyn. Bl.a. tar postgirot emot medel pä kontofrän allmänheten och äger rätt att betala ränta pä juridiska personerspostgirokonton. Det är annars i princip förbehållet banker att mottaga inlåningpå konto. För postgirots del finns det dock ett undantag från denna princip ibankrörelselagen. Postgirot ägerockså rätt att ge juridiska personer kredit i samband medbetalningsförmedlingen. Även kreditgivningen är i princip förbehållen institutunder finansinspektionens tillsyn när kreditgivningen utövas yrkesmässigt ochsker till allmänheten. Postverketförvaltar de medel som finns på postgirokonton. Förvaltningen sker enligt de regler som bestamts av regeringen i ett särskilt placeringsreglemente. Jag anser att delikheter som finns mellan postgirots verksamhet och den verksamhet som bedrivs av institut som star under finansinspektionenstillsyn motiverar att även postgirots verksamhet stalls under sådan tillsyn.Detta skapar föratsättningar för att kraven på hur postgirot bedriver sinverksamhet kan likstallas med kraven pä andra fmansiella institut i jämförbaradelar. Det underlättar även regeringens arbete. Det är inte lämpligt att upprätthälla ett substitut för finansinspektionenstillsyn på så sätt att detaljerade regler för postgirots verksamhetupprättas inom . Med dagensföratsättningar, då postgirot är en del av postverket, kan finansinspektionenstillsyn avse endast hur verksamheten bedrivs. Tillsynen blir därmedhuvudsakligen funktionell till sin karaktar, vilket i sig betyder att särskilda överväganden angående tillsynens utformningmåste göras. Vid en bolagisering av postgirot kan tillsynen göras merfullständig oeh avse även exempelvis kapitalstyrka och relationema till moderbolaget och systerbolagen. En bolagisering avpostgirot underlättar därför tillsynen. Jag anser därför att postgirotbör stallas under tillsyn av finansinspektionen senast vid en bolagisering. Enligt min mening har förekomstenav två konkurrerande betalningssystem, postgirot och bankema/bankgirot, genomden konkurrens som uppkommer i stor utsträckning bidragit till att det svenskabetalningssystemet är mycket effektivt med interaationella mått mätt. Det är angeläget att denna konkurrens främjarutvecklingen av det svenska betalningssystemet även . Postgirotskonkurrensföratsättningar är därför av stor betydelse. En avreglering av denkvarvarande ensamrätten på statliga betalningar bör därför göras pä ett sättsom säkerstaller en sådan konkurrens. Frägan om vilka föratsättningar som säkerstallerpostgirots möjligheter att konkurrera på betalningsmarknaden behöverberedas ytterligare och bli föremål för en samlad prövning. 1 detta sammanhangbör även utformningen av den framtida tillsynen av postgirot behandlas. Jagavser att återkomma till regeringen i dessa frågor . Jag villunderstryka att postgirots affärsidé och verksamhetsområde Prop. 1991/92:100även skall besta av effektiv betalningsförmedling. 1 kommer således inte att bli aktuellt att postgirot skall fungera som enbank i ordets mer breda och allmängiltiga betydelse. Den 22 oktober 1991framförhandlades ett mellan EFTA-ländema och EG. Avtalet innebär atten gemensam marknad skapas mellan EG ochEFTA där varor, kapital, tjänster och personer fritt skall kunna rörasig över gränseraa. Ett festare strukturerat samarbete genom gemensamma institutioner och beslutsfettande ochett breddat samarbete på en rad områden, bl.a. forskning, miljö- ochkonsumentskydd innefettas också i avtalet.När den judiciella frågan lösts avser regeringen att vändasig till i fråga om avtalet. EES-avtaletavses träda i kraft . Detta innebär att avtalet fårbudgetmässiga konsekvenser för budgetaret 1992/93. Till de direktautgiftsåtagandena hör kostnaderaa för det ökade programsamarbetet, kostnaderaaför gemensamma institutioner samt bidragettill EFTA:s fond för ekonomisk och social utjämning inom EES. Till dettakommer indirekta kostnader på departement och myndigheter förkompetensutveckling m.m. Totolt beräknaskostnaderaa för Europa-samarbetet uppgå till drygt 930 milj.kr. underbudgetaret 1992/93, vilket innebär en ökning med ca 575 inilj.kr. jämfört medföregående är. Finansiering sker genom omprioriteringarinom stotsbudgeten. Fördelningen av kostnaderaa för integrationsarbetetredovisas i tobellen nedan. Samtliga poster redovisas förslagsvis.Beräkningama är behäftade med vissa osäkerheter bl.a. på grund av att vissaposter är beroende av detoljutformning inom delområden av avtolet(institutioneraa och regionalfonden), andra av de belopp som senare kommer attfeststallas i EG:s budget för aktiviteten i fråga. Fördelningav kostnaderaa för integrationsarbetet 1991/92 1992/93 Ökning Programsamarbete 219 451 +232 Det störstaområdet inom programsamarbetet är forskning och utveckling (FoU). Totalt uppgårkostnaderaa inom detta område till ca 360 milj.kr. imder budgetaret 1992/93. Deökade kostnaderaa inom detta område till följd av uppgår till ca150 milj.kr. Program-samarbetet inom FoU omfettar program inom närings-,utbildnings-, jordbraks- och miljödepartementens områden. är aktuella under budgetaret1992/93 är förtecknade i näringsdepartemen- Prop. 1991/92:100 tets bilaga.Samarbetet presenteras närmare i respektive departements Bil. 1 bilaga tillbudgetpropositionen. Programsamarbetet inom utbildningsområdetomfettande programmen Comett (samarbetsprogram för ochnäringsliv), (studentutbytesprogrem) och Tempus (utbildningssamarbetemed ) uppgår 1992/93 till ca 45 milj.kr. Ökningen jämfört medinnevarande är uppgår till 32 milj.kr. Övrigaprogramområden, t.ex. media, informationsprogrammen och samtungdomsprogrammet uppgår tillsammans till en kostaad om ca 46inilj.kr. Dessa programområden presenteras i de berörda departementens bilagori budgetpropositionen. Beräkningama avkostnadema för deltagande i programsamarbetet utgår ifrån en modellsom innebär att vi betalar en andel av programkostnaderaa enligt EG:s budget.Denna andel feststalls utifrån relationen mellan brattonationalprodukt(BNP) och EG-länderaas samlade BNP. Denna s.k. proportionalitetsfäktorfeststalls . 1 beräkningaraa antas den uppgå till . Deadministrativa kostnaderaa för myndigheter och departement förväntas öka med ca24 inilj.kr. Denna post avser även utredningar och information. Kostaaderaaredovisas under respektive huvudtitel. Uppbyggnaden avEES-instimtioneraa medför ökade kostnader om 50 milj.kr. under anslaget B5.Europeiska frihandebsammanslutningen (EFTA). Anslaget behandlas senare iutrikesdepartementets bilaga. Föratom degemensamma EES-institutioneraa kommer ett särskilt EFTA-organ förövervakning att upprättes. Övervakningsorganets uppgifter är övervakning inomområdena konkurrens, stetsstöd och offentlig upphandling, samt allmänövervakning av EES-avtelets efterlevnad. Vidarekommer utökade sekreteriats- och understödsfiinktioner för EES-institutioneraaatt behövas. Fonden förekonomisk och social utjämning inom EES (EFTA Financial Mechanism) utgör ettstöd frän EFTA-ländema till EG:s mindre välutveckladeregioner. Stödet har formen av s.k. mjuka lån med räntesubventionering samt ettgåvoelement. Totelt omfetter fonden en länefecilitet om 1,5 miljarderecu samt 500 miljoner ecu i gävodel. Båda åtagandena sträcker sig över fem år.För del innebär dette ett årligt budgetategande om ca 270 milj.kr.under fem år. Utbetalningen avde svenska bidragen till EG kommer att ske inom ramen för det statligabetalningssystemet i samråd med RRV. 7 Redovisning av verksamheten med statliga op. 1991/92: lOO för /91 "- RRVhar redovisat verksamheten med statliga kreditgarantier inkl.grundfondsförbindelser. Uppgifteraa bygger på myndigheteraas rapporter tillRRV. I det följande lämnas en sammanstallning av ochkortfettade kommentarer till myndigheteraas uppgifter. Uppgifteraa avser, medundantag av garantiramaraa, garantistockens stallning per den 30 juni1991. De redovisade utgifteraa ochinkomsteraa för verksamheten avser budgetaret 1990/91. Garantier iutländska valutor redovisas till den kurs som gällde . Hänsyntill senare kursfluktuationer har alltså inte tagits. garanti påelva miljarder kr för redovisas efter dollarkursen den 30juni 1991. Garantier förForsmarks redovisas i sin helhet under . Gällande,av riksdag och regering tilldelade, garantiramar per ,uppgår till . Bland de ramar som ökat under det gångna åretdominerar ramaraa för exportkreditnänmdens garantier samt garantier tillteleverket och . Ramen för s.k. normalgarantier sänktes från29 till . För s.k. UT-garantier höjdes ramen från 29 till 40miljarder kr. En kraftig minskning har skett ifråga om ramaraa tillstetens järavägar (SJ-invest). Gjorda garantiutfästeber per den30 , uppgår till 138 miljarder kr.Enligt gällande regler kan utfästelser för exportkreditgarantier lämnas tillbelopp som överstiger de fäststallda garantiramaraa, eftersom endast en del av det utfästa beloppet normalt resulterari garanterad kapitalskuld. Vidutgången av håller sig emellertid utfästel-seraainom garantiramaraa. Större ökningar av utfästelserna kan noteras förexportkreditnämndens garantier. Ett stort antal skogindustriprojekt,maskinleveranser, transportsystem, kommunikationsprojekt och anläggningsentreprenaderligger bakom denna uppgång. Minskningar i utfästelserna förekommer bland annat beträffende stöd till Forsmarks KraftgrappAB, varvsföretag () och Teleinvest. Den garanterade kapitabkulden perden , var . Grundfondsförbindelser utgjorde 55miljarder kr. Skillnaden mellan den garanterade kapitalskulden och gjordagarantiutfästelser beror till största delen på det fektiskautnyttjandet av exportkreditgarantiema. Den garanterade kapitalskuldenhar minskat med . Minskningenav garanterad kapitalskuld per samhällsområdehar särskilt berört garantier till varv, energi och export. Minskningar av den garanterade kapitelskulden gäller stöd till varvsföreteg, stetensvattenfellsverk, och lantbraksgarantier. Utgifter till följd avinfriade garantier Utgifteraa till följd av infriadegarantier under budgetaret 1990/91 uppgår till . Utgifteraahärrör främst frän exportkredit-nämndens garantier till , , Mexicooch . Inkomsterfrån garantiavgifter under budgetaret 1990/91 uppgår till drygt 500miljoner kr. Inkomsteraa genereras främst av exportkreditgarantiema.Garantiavgiftema har inte ökat sedan förra budgetaret. Inkomster tillföljd av återbetalning av infriade garantier uppgår till . Dessainkomster härrör fräinst från stöd till varvsföretag och från exportkreditgarantieraa.Betydande återbetalningar har gjorts inom varvssektora. Stora återbetalningarhar även gjorts inom export-kreditsektora från bl.a, , ,, och . Summan av inkomsteraa frän garantiavgifteroch återbetalningar för tidigare infriade garantier har i förhållande tillutgifteraa för infriade garantierresulterat i ett nettoöverskott på ca . Detta är en förbättringav resultatet jämfört med föregående budgetar med ca . eftersomverksamheten för budgetaret 1989/90 redovisade ett nettoöverskott pä ca 40miljoner kr. = i ä .A v- s"" a-- s « ä .s « i e * 5 a ä Qajo.olfeojo.q, vo_ o, . t « >oo_ oooooooo oo" o" oo' 00 t oo"o VO VO VO n e VO r- t~- r- ts o r~ 1991/92:100 Bil.1 oooootsoo rJ Tf ts r~ O o o VO o o rs O c cn o (*i Ov mm = r; -n voOOOOOO vO_ 00 _ 00 M vqO, mocToooo" tn" cT Tf 00 fT md M 0_ 0_ _ tn 0_ oo_ O cn" t-" " ov" o" vo" VO VO t r O VO O ts 00 CN tn VO OV r~ tn Ov lO VO CN 00 - ts cn - cs_ o 0_- tn Tf 00 o" cn" t-" - Ov" cn" vo" VO votstO >o o noo ts tn >oov" c-tn ovio o .is c _ S" O 60&,-H r-O O Os O O ro t o O Ocn oo t Ov v« VO t~ TT ' VO »o- (< r-ts o t* rJ r o 00 o vo Ov », lO I tn VO cn - tn >o 8 Lönenivån i anslagsberäkningarna Prop. 1991/92: lOO Bil ILöneraa för det stora flertalet statstjänstemän och för vissa andra arbetstegare i offentligverksamhetbestams genom förhandlingar mellan () och defeckliga organisationeraa på det träffade SAV avtel medStotsanstalldas förbund och samt med TCO-OF/A,TCO-OF/C och TCO-OF/F om slutlig reglering enligt ramavtel om löner förstots-tjänstemän m.fl. avseende (RÄLS 1989-90) m.m.. Vidsamma tillfälle träffede SAV ramavtel medovan nämnda organisationer om löner m.m. 1991-1993 för stotstjänstemänm.fl. (RÄLS 1991-93). Till grandför beräkningen av anslagen till löner och pensioner liksom för anslag inomutgiftsramen för militart försvar samt planeringsramen för civilt försvar underbudgetaret 1992/93 har lagts de i nämnda kollektivavtel avtalade löner m.m.,gällande fr.o.m. resp. . Ikompletteringspropositionen 1991 (prop. 1990/92:150, FiU 30, rskr, 386) anmälde min företrädare att regeringenavsåg att återkomma i frågan om konsekvenser för de statliga myndigheteraa avinförandet av särskild löneskatt. Frägan var föranledd av att det somett led i skattereformen, infördes en särskild löneskatt på förvärvsinkomster,som inte till någon del grundar rätt till socialförsäkringsförmåner (pensions-utbetalningar).Förslaget om införande av särskild löneskatt behandlades av , varför effekteraaav införandet av denna skatt inte kunde beaktas i samband med budgetregleringenav myndigheteraas förvaltningsanslag för budgetaret 1991/92. Utgifteraahar därför övergångsvis belastat statsbudgetens inkomstsida. Ianslagsberäkningen för myndigheteraas förvaltningsanslag avseende budgetaret1992/93 har utgifteraa avseende densärskilda löneskatten beräknats inom resp. anslag genom att lönekostnadspåläggethöjts frän till 41,. Höjningen avser kostnaden för inbetalning av densärskilda löneskatten. I förhällandetill det löneläge som låg till grand för beräkningen av lönekostnaderaa ibudgetpropositionen 1991 har beaktets höjningen av månadslönen med 1,fr.o.m.den 1 oktober 1990. Vidare har beräknats en kompensation om för ett ickenivåhöjande utrymme (INU) som har getts för individuella löner som en generellhöjning av månadslönen fr.o.m. den Ijanuari 1991. Höjningaraa av chefslönerden och den med motsvarande komponenter harbeaktets. Däratöver har också beaktets höjningen av månadslönen fr.o.m. den 1juli 1991 för anstallda med månadslön under14 .