prop · GF0330 · 1991-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1991/92:30 Regeringenföreslår att anta de förslag som tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att en fristående myndighet, , inrättasför att överpröva vissa utlänningsärenden. Den alldeles övervägande delen avde utlänningsärenden som beslutas av regeringen förs därmed bort frånregeringen. Den nya myndigheten föreslås starta sin verksamhet den 1 januari1992. Vissa ändringar i utlännings- och medborgarskapslagstiftningen foreslås,för att bereda vägen för organisationsförändringen. 1 1991/92. Propositionenslagförslag pop- 1991/92:30 Lag omändring i utlänningslagen (1989: 529) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 8 §, 4 kap. 12 §, 6 kap. 9 §, 7 kap. 3-5,7, 10, 11 och 16§§ samt 11 kap. 1 och 6 §§ utlänningslagen (1989:529) skall ha fbljandelydelse. 8§ Att regeringen i vissa fall kan be- Att regeringen eller utlännings- sluta om tillstånd framgår av 7 kap. nämnden i vissa fall kan besluta om 5, 11 och 16 §§. tillstånd framgår av 7 kap. 5, 11 och 12§När en fråga om avvisning eller utvisning prövas skall hänsyn tas till om utlänningenpå grund av bestämmelserna i 8 kap. 1 4 §§ inte kan sändas till ett visstland eller om det annars finns särskilda hinder mot att avgörandet verkställs. Ibeslut som meddelas av reger- I beslut som meddelas av reger ingen eller statens invandrarverk ingen, sUer sta- skall ges de anvisningar i fråga om tens invandrarverk skall ges de an- verkställigheten som denna prov- visningar i fråga om verkställighe- ning kan föranleda. ten som denna prövning kan föran- Beslutom förvar eller uppsikt fattas av den myndighet som handlägger ett ärende omuppehållstillstånd, avvisning eller utvisning. I ärenden som handläggs avregeringen får det statsråd, som har till uppgift att föredra ärenden enligtdenna lag, under handläggningen besluta om förvar eller uppsikt. Beslut att taeller hålla kvar någon i förvar kan inte fattas av regeringen. Motsvarandegäller beträffande uppsikt. Denverkställande myndigheten fattar beslut om forvar eller uppsikt, när ett beslutom avvisning eller utvisning har lämnats till myndigheten för verkställighet. Utanhinder av första stycket får Utan hinder av första stycket får ett beslut om förvar elleruppsikt ett beslut om förvar eller uppsikt meddelas av statensinvandrarverk meddelas av statens invandrarverk iett ärende där handlingarna ännu i ett ärende där handlingarna ännu inte har sänts övertill regeringen inte har sänts över till ullännings- och av en polismyndighet i ett nämnden och av en polismyndighet ärende där handlingarnainte har i ett ärende där handlingarna inte har överlämnats till invandrarver ket. Polismyndighetenfår också fatta beslut om att tillfälligt ta en utlänning i förvar eller ställa honom under uppsikt, om det inte finns tid att avvakta 2 den handläggandemyndighetens beslut. Beslut med stöd av detta stycke skall skyndsamt anmälas tillden myndighet som handlägger ärendet, och denna myndighet skall därefteromedelbart pröva om beslutet om förvar eller uppsikt skall fortsätta att gälla. beslut i fråga om avvisning eller utvisning och en i sambanddärmed behandlad fråga om uppehållstillstånd eller arbetstillstånd eller återkallelseav sådana tillstånd får av utlänningen överklagas till regeringen. beslut i fråga om avvisning eller utvisning och en i sambanddärmed behandlad fråga om uppehållstillstånd eller arbetstillstånd eller återkallelseav sådana tillstånd får av utlänningen överklagas till . Utlänningsnämndenbestår av ordförande och övriga ledamöter till det antal regeringen bestämmer. Förordförande skall finnas ersättare. Ledamöter och ersättare för ordförandeutses av regeringen. Ordförande och ersättare för ordförande skall varaJurister och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare eller annan likvärdigerfarenhet. Statens invandrarverksbeslut om flyktingförklaring eller resedokument samt återkallelse av flyktingförklaringfår av utlänningen överklagas till regeringen. Statens invandrarverksbeslut om flyktingfbrklaring eller resedokument samt återkallelse av flyktingförklaringfår av utlänningen överklagas till . Närstatens invandrarverk eller regeringen fattar beslut i ett överklagat ärendeom avvisning eller utvisning, får beslut fattas också i. fråga omuppehållstillstånd även om denna fråga inte har tagits upp av utlänningen. Regeringenfår vid prövning av ett beslut om avvisning eller utvisning besluta attutlänningen skall fbr förbjudas att återvända till , även omlägre instans inte har meddelat ett sådant förbud. Närstatens invandrarverk eller fattar beslut i ett överklagatärende om avvisning eller utvisning, får beslut fattas också i fråga omuppehållstillstånd även om denna fråga inte har tagits upp av utlänningen. får vid prövningav ett beslut om avvisning eller utvisning besluta att utlänningen skall fbrviss tid förbjudas att återvända till , även om lägre instans inte harmeddelat ett sådant förbud. ochregeringen får vid prövning av ett beslut om avvisning eller utvisningsamtidigt meddela sådant beslut angående barn som står underutlänningens vårdnad, även om lägre instans inte har prövat denna fråga. Iärendena hos regeringen gäller detta dock inte om det for barnet har åberopatssådana omständigheter som avses i 3 kap. 1 §, såvida det inte är uppenbart attdet inte finns grund fbr asyl. får vid prövning av ett beslut om avvisning eller utvisning samtidigtmeddela sådant beslut angående barn som står under utlänningensvårdnad, även om lägre instans inte har prövat denna fråga. I ärenden hos utlänningsnämndengäller detta dock inte om det för barnet har åberopats sådana omständighetersom avses i 3 kap. 1 §, såvida det inte är uppenbart att det inte finns grundför asyl. En polismyndighets eller statens invandrarverks beslut om fbrvar får av utlänningen överklagas till den kammarrätt som skall överpröva beslut av invandrarverket. Kammarrättens beslut får överklagas enligt bestämmelserna i fbr-valtningsprocesslagen (1971:291). Beslutav en polismyndighet, av statens invandrarverk eller av omförvar får av utlänningen överklagas till den kammarrätt som skall överprövabeslut av invandrarverket. Kammarrättens beslut får överklagas enligtbestämmelserna i fbr- valtningsprocesslagen(1971:291). Beslutom fbrvar får överklagas utan samband med ärendet i övrigt och utan begränsningtill . Om ett beslut om förvarhar fattats av det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden enligtdenna lag, prövar regeringsrätten på framställning av utlänningen, om åtgärdenskall bestå. 10§ Finner statensinvandrarverk att ett beslut som verket har meddelat som första instans äroriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, skallverket ändra beslutet om det inte blir till nackdel eller skulle saknabetydelse fbr utlänningen. Omprövning får ske även ombeslutet överklagas till regeringen. Sedan invandrarverket har överlämnathandlingarna i ärendet till regeringen, får verket ompröva sitt beslut baraom regeringen begär yttrande från verket. Omprövning får ske även ombeslutet överklagas till . Sedan invandrarverket haröverlämnat handlingarna i ärendet till , får verket omprövasitt beslut bara om begär yttrande från verket. får överlämna ett ärende till regeringen för avgörande, om verket anser att särskilda skäl motiverar detta. skall då bifoga egel yttrande i ärendet. får med eget yttrande överlämna ett ärende till utlänningsnämndenfbr avgörande, om ärendet på grund av familjeanknytning eller av annan liknandeorsak har samband med ett ärende enligt denna lag som prövas av nämnden. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1991/92: 30 eller utlännings- , nämnden får med eget yttrande överlämnaett ärende till regeringen för avgörande om 1.ärendet på grund avfamiljeanknytning eller av annan liknande orsak har samband med ett ärendeenligt denna lag som prövas av regeringen, 2.ärendet bedöms habetydelse för rikets säkerhet eller annars för allmän säkerhet eller för rikelsförhållande till främmande makt eller mellanfolklig organisation, 3.det bedöms vara avsärskild vikt för ledning av tillämpningen av denna lag att ärendet prövas avregeringen, eller 4.synnerliga skäl annarstalar för regeringens prövning. Har invandrarverket överlämnat ett ärende i fall som avses i andra stycket3 eller 4 och skulle beslut av verket i ärendet ha kunnat överklagas tillutlänningsnämnden, skall regeringen, om hinder inte möter på grund av attärendet är synnerligen brådskande, höra innan den avgör ärendet.Regeringen får överlämna ett sådant ärende till . Vad som i 5 § foreskrivs om invandrarverket och utlänningsnämndengäller också regeringen, när den avgör ett överlämnat ärende. 16§' Om regeringen finner att en dom Om regeringen finner att en dom eller ett beslut om utvisning på eller ett beslut om utvisning på grund av brott inte kan verkställas grund av brott inte kan verkställas eller om det annars finns särskilda eller om det annars finns särskilda skäl för att beslutet inte längre skall skäl fbr att beslutet inte längre skall gälla, får regeringen upphäva avgö- gälla, får regeringen upphäva avgö randet helt eller delvis. randet helt eller delvis. regeringen fatta beslut också ifråga om uppehållstillstånd ocharbetstillstånd. Omdomen eller beslutet om utvisning inte upphävs kan, i fall som avses i förstastycket, ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och arbetstillstånd ' Senaste lydelse 1991: 573. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1991/92: 30 Utvisningsbeslutet får inte verkställas medan tillståndetgäller. Iett asylärende vid statens invandrarverk skall det ingå muntlig handläggningom det kan antas vara till fördel fbr utredningen eller i övrigt främja ettsnabbt avgörande av ärendet. Muntlig handläggning skall även annars företas påbegäran av utlänningen, om inte en sådan handläggning skulle sakna betydelseför att avgöra frågan om uppehållstillstånd. Invandrarverketfår bestämma att även andra personer än utlänningen skall höras vidhandläggningen. Ersättning för inställelsen lämnas därvid enligt vad somföreskrivs i 6 kap. 15 § andra stycket. Första och andra styckena tillämpas också när handläggerett asylärende. 6§ skall på begäran skall på begäran av regeringen, statens invandrar- av regeringen, , verk eller en polismyndighet lämna statens invandrarverk eller en polis- ut uppgifter om en utlännings per- myndighet lämna ut uppgifter om sonliga förhållanden, om uppgif- en utlännings personliga förhållan terna behövs i ett ärende om uppe- den, om uppgifterna behövs i ett hållstillstånd eller för verkställighet ärende om uppehållstillstånd eller av ett beslut om avvisning eller ut- för verkställighet av ett beslut om visning. avvisning eller utvisning. Omutlänningen i ett ärende enligt denna lag åberopar intyg om sin psykiska ellerfysiska hälsa, skall hälso- och sjukkvårdsmyndighet på begäran av denmyndighet som handlägger ärendet lämna upplysningar som kan vara av betydelse fbratt bedöma uppgifterna i intyget. Dennalag träder i kraft den . Ifråga om beslut som invandrarverket, har meddelat fbre ikraft trädandet gäller äldre fbreskrifter, om inte annat följer av punkt 3. Omett beslut som avses i punkt 2 har överklagats till regeringen och denna inte har avgjort ärendet före ikraftträdandet, får arbetsmarknads departementet eller regeringen överlämna ärendet till . I så fall tillämpas de nya föreskrifterna. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1950: 382) om svenskt medborgarskap Härigenomföreskrivs att 6, 9 a, 11, 12 och 14 a§§ lagen (1950:382) om svensktmedborgarskap' skall ha följande lydelse. 2.sedan fem år eller, i fråga omdansk, finländsk, isländsk eller norsk medborgare, har hemvist häri riket; samt 3.fört en hederlig vandel,kan på 3. fört en hederiig vandel, kan på ansökan upptagastill svensk med- ansökan upptagas till svensk medborgare (naturaliseras).Fråga om borgare (naturaliseras). naturalisation prövas av statens invandrarverk. Finnesdet medfbra gagn för riket att sökanden upptages till svensk medborgare ellerhar sökanden fbrut ägt svenskt medborgarskap eller är sökanden gift med svenskmedborgare eller föreligga eljest med hänsyn till sökandens fbrhällandensärskilda skäl för dennes upptagande till svensk medborgare, må naturalisationbeviljas, även om de i fbrsta stycket stadgade villkoren icke äro uppfyllda. Frågor om naturalisation prövas av statens invandrarverk. Regeringenavgör dock om naturalisation skall beviljas på grund av att det är till gagnför riket. Förlorarsökande, som har utländskt medborgarskap, ej detta i och med sin naturalisationutan fordras härför medgivande av den utländska statens regering eller annanmyndighet, må som villkor for medborgarskapets förvärvande stadgas, attsökanden inför statens invandrarverk styrker att dylikt medgivandelämnats. Dåutlänning enligt denna para- I ett beslut om naturalisation graf upptages tillsvensk medbor- skall det bestämmas huruvida naiu- gare, bestämmer statensinvandrar- ralisationen skall omfatta även sö- verk, huruvida naturalisationen kandens ogifta barn under aderton skallomfatta även sökandens ogifta år. 9a§Om särskilda skäl föreligga, äger eller utlän-statens invandrarverk överlämna ningsnämnden får överiämna ett ärende som avses i6 §, 8 § fbrsta ärende som avses i 6 §, 8 § första stycket eller 9 § tillregeringen för stycket eller 9 § till regeringen, orn avgörande. 1. ärendet bedöms ha betydelse för rikets säkerhet eller annars för ' Lagen omtryckt 1984: 682. allmän säkerhet eller for rikets förhållande till främmande makteller mellanfolklig organisation, 2.det bedöms vara avsärskild vikt för ledning av tillämpningen av denna lag att ärendet prövas avregeringen, eller 3.synnerliga skäl annarstalar för regeringens prövning. Har invandrarverket överlämnat ett ärende i fall som avses i första stycket! eller 3, skall regeringen, om hinder inte möter på grund av att ärendet ärsynnerligen brådskande, höra innan den avgör ärendet.Regeringen får överlämna ett sådant ärende till . 11 §2Anmälan enligt 2 a, 3, 4 eller 7 a §skall göras hos statens invandrarverk. Ar utlänningen medborgare i ,, eUer skall anmälan dock göras hos i det ländär han är folkbokförd. Det åligger den myndighet till vilken anmälningensålunda eller enligt 10 § görs att meddela beslut huruvida på grund av anmälansvenskt medborgarskap förvärvats eller ej. Vill någon erhållaförklaring att han av svensk medborgare, må han göra ansökan därom hos regeringen,som efter regeringsrättens hörande äger meddela sådan förklaring: dock måhärvid icke prövas fråga som avses i första stycket. fårefter ansökan meddela förklaring att någon är svensk medborgare. Härvid får dockinte prövas fråga som avses i fbrsta stycket. Talan mot statensinvandrarverks beslut föres hos regeringen genom besvär utom i fall som avses iandra stycket. Talan motlänsstyrelsens beslut samt mot beslut av statens invandrarverk enligt 11 §första stycket föres hos kammarrätten genom besvär. enligl denna lag får överklagas till ut-; länningsnämnden utom i fallsom avses i andra stycket. Beslut av en länsstyrelse,statens invandrarverk eller enligl 11 § får överklagas tillkammarrätten. finns i 7 kap. 3 § andra stycket utlänningslagen(1989:529). - Senaste lydelse 1991:501 Nitvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1991/92: 30 skall på begäran skall på begäran avstatens invandrarverk eller en av regeringen, , polismyndighetlämna ut uppgifter statens invandrarverk eller en polis-om en utlänningspersonliga förhål- myndighet lämna ut uppgifter om , om uppgifternabehövs i ett en utlännings personliga förhållan-ärende om svensktmedborgarskap, den, om uppgifterna behövs i ett ärendeom svenskt medborgarskap. 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 1992. 2.I fråga om beslut sominvandrarverket har meddelat fbre ikraftträdandet gäller äldre fbreskrifter,om inte annat följer av punkt 3. 3.Om ett beslut som avses i punkt2 har överklagats till regeringen och denna inte har avgjort ärendet föreikraftträdandet, får eller regeringen överlämnaärendet till fbr avgörande. I så fall tillämpas de nya föreskrifterna. pp- i 991/92:30 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:Statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , , ,, , , , , , P. , Proposition om en särskild Utgångspunktenför regeringens invandrar- och flyktingpolitik är de riktlinjer som anges i regeringsfbrklaringen: "Invandrar-och flyktingpolitiken skall föras i en anda av internationalism och humanitet.Främlingsfientlighet och tendenser till rasism skall bekämpas. Ytterligareåtgärder mot diskriminering av invandrare vidtas. Sverigekommer även i fortsättningen att ha en reglerad invandring. Systemetfbr flyktingmottagande läggs om i syfte att motverka långa vistelser iflyktingförläggningar. Asylsökande ges rätt att ta tillfälliga arbeten.Rättssäkerheten i flyktingpolitiken stärks. En ny praxis vad gäller behandlingav ansökningar om asyl kommer att etableras successivt efter genomgång land förland och efter samråd med de nordiska länderna och med EGs medlemsstater.Därmed sker en återgång till prövning enligt normala regler." Solidaritetenmed förfbljda och utsatta människor som tvingats på flykt från sitt hemland ären bärande tanke i den nya regeringens politik. Mot den bakgrunden har jagomedelbart påbörjat arbetet på att förändra flyktingpolitiken i den riktningsom regeringsförklaringen angav. Ipropositionen 1990/91:195 föreslog den förra regeringen bl.a. nya riktlinjerför en aktiv flykting- och immigrationspolitik. När det gällde den närmarebestämningen av asylrätten presenterades inte några konkreta fbrslag tilllagändringar. Föredragande statsråd redogjorde emellertid för hurutlänningslagen enligt hennes mening borde utformas beträffande asylsökande medskyddsbehov vid sidan av . Begreppetde facto-flykting skulle tolkas mer restriktivt än enligt den praxis somutvecklades före regeringens beslut . Det skulle emellertidtäcka en större grupp än som efter regeringsbeslutet bedömts ha ett särskiltstarkt skyddsbehov. Ensådan förändring vore enligt min mening inte tillräcklig. Det finns beröringspunkter mellan den tidigare regeringens proposition och den 10 invandrar- ochflyktingpolitik som regeringen nu vill fora. Det gäller bl.a. Prop.1991/92:30 betydelsen av helhetssyn på och sammanhang mellan olika delar avpolitiken och av ökad politisk tyngdpunkt på åtgärder som kan påverka grundorsakernabakom flykt och påtvingad migration. Det gäller också frågan om arbete ocharbetstillstånd åt asylsökande. Viden samlad bedömning anser jag emellerltid att flera frågor som aktualiseratsgenom den förra regeringens proposition, liksom sambandet dem emellan, behöverövervägas ytterligare. Propositionen har därfbr, genom skrivelse 1991/92:27återkallats. Jag avser i stället att successivt återkomma till regeringen med fbrslagenligt intentionerna i regeringsfbrklaringen. Jagvill emellertid redan nu ta upp en fråga som bör lösas snabbt. Det gällerinrättandet av en särskild i utlännings- ochmedborgarskapsärenden. Nämnden bör i princip överta de överprövnings-uppgifterenligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen som faller påregeringen. I denna fråga bemyndigade regeringen det statsråd som har tilluppgift att fbredra ärenden enligt utlänningslagen att tillkalla en kommittémed uppdrag att utreda instansordningen i utlänningsärenden. Kommittén,' somantog namnet asylprövningskommittén, avlämnade betänkandet (SOU1990:79) . Till protokollet i detta ärende bör fogasutredningens sammanfattning av betänkandet som bilaga 1. En förteckning över de remissinstanser som avgettyttrande över betänkandet har upprättats och bör fogas till protokollet sombilaga 2. Remissyttrandena finns att tillgå i (dnrR 8819/90). Antaletutlännings- och medborgarskapsärenden hos regeringen har 1990stigit kraftigt. Utvecklingen framgår av följande uppställning. ' Ordförande i kommittén har varit juslitierådet ledamöter har varit riksdagsledamöterna . , , , och . 1991/92: 30 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 (9 män) Avlägsnandeärenden 1588 1397 1915 1913 4461 7 428 Ärenden i fråga om flyktingförklaring och/eller rese dokument 469 413 529 825 1211 674 846 Ansökningarom upp hävande m.m. av domstols beslut om utvisning på grund avbrott 160 154 165 160 136 138 102 Medborgarskaps- ärenden 279 370 364 497 454 488 699 Summa inkomna ären den 3524 2525 2455 3397 3714 5761 9075 Ävenom det inte sker några dramatiska förändringar i vår omvärld, måste man enligtmin bedömning räkna med att får ta emot ett relativt stort antalasylsökande . Det måste alltid finnas en beredskap försvängningar i antalet sökande. Denna beredskap förutsätter en organisation ochen administration, som är tillräckligt flexibel för att man skall kunna nå ochhålla målsättningen om korta handläggningstider. Tankenatt avlasta regeringen dess nuvarande arbete med framfbr allt besvärsprövningenav utlänningsärenden har övervägts tidigare. Dessa överväganden har lett framtill att regeringen även i fortsättningen borde vara slutinstans i de aktuellaärendena. Såväl principiella som praktiska och ekonomiska skäl har åberopatstill stöd för denna ståndpunkt. Mankan i och tbr sig ha förståelse för dessa ställningstaganden. Nuvarandeordning har tillämpats och har enligt en allmänt omfattad meningfor det mesta fungerat väl. Som närmare framgår av det följande möter en delsvårigheter när det gäller att komma fram till ett idealiskt alternativ tilldagens system. Enligtmin mening är det emellertid mycket angeläget att finna en lösning, som innebäratt regeringen befrias från det stora flertalet ärenden på detta område. Viktenav att antalet regeringsärenden begränsas har betonats alltstarkare, inte minst från sida. Antalet utlänningsärenden har ökatutomordentligt kraftigt sedan de tidigare ställningstagandena gjordes. Dessautgör den i särklass största enskilda grupp av ärenden som fbr närvarandeankommer på regeringen och tar en oproportionerligt stor del av, i fbrsta hand,invandrarministerns tid i anspråk. Detbör här understrykas att det givetvis inte är något självändamål att befriaregeringen från befattningen med löpande ärenden. Syftet är att skapa ökatutrymme för regeringen till reformarbete, aktiva insatser, övergripandeplanering och prioritering, något som är av stor betydelse när det gällerinvandrarpolitiken i stort, inte minst mot bakgrund av de invandrarfientligaströmningar som, särskilt bland ungdomar, gjort sig För tanken att befriaregeringen från flertalet av de ärenden som det här gäller talar även andraskäl än önskemålet att avlasta regeringen. Principiella skäl kan åberopas fbratt i synnerhet sådana utlänningsärenden, som innefattar en prövning av den på Geneve-konventionengrundade rätten för en flykting att erhålla asyl, prövas av ett från regeringenoberoende organ. 3.1 En fristående myndighet för överprövning i utlänningsärenden Mitt nirslag: Enfristående myndighet, , inrättas för överprövningsuppgifter iutlänningsärenden. Asylprövningskommitténsförslag: Kommittén har föreslagit att en särskild nämnd inrättas inom ramenför en treårig försöksverksamhet. Nämnden bör haadministrativt samband med . Remissinstanserna:Remissinstanserna är genomgående positiva till förslaget att inrätta ensärskild nämnd. Flera remissinstanser, bl.a. hovrätten för övre ochSvenska röda korset, har anfbrt att nämnden bör vara fristående. , och anser att de nuaktuella överprövningsuppgifterna bör handläggas inom ramen för den befintligadomstolsorganisationen, dvs. vid kammarrätt och regeringsrätt. SlOS-Samarbetsorganför invand-rarorganisatloner i har fbrt fram tanken att nämnden bordevara fristående men knuten till en domstol. anser att ett bättrenamn vore nämnden for flykting- och medborgarskapsfrågor. Skälenför mitt förslag: har övervägt men avvisat olikaalternativa lösningar som innebär att regeringen befrias från besvärsprövningarutan att man skapar någon ny myndighet. Ettsådant alternativ är en återgång till vad som gällde . Då skulle ivissa fall en nämnd höras innan invandrarverket fattade sitt beslut.