prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Oklara eller ofta förändrade regler ger dåliga föratsättningar för långsiktiga investeringsbeslut.Satsningar på nya system kan kommaatt betraktas som osäkra och därför inte genomföras. Mot bakgrand av detta är det motiverat att vidarese över de bestämmelser och styrmedelsom finns för drivmedel och drivsystem som är eller kan beräknas vara tekniskt möjliga. Vidarebör de effekter dessa drivmedel ochdrivsystem har pä miljön pä kort och på lång sikt därvid relateras till bedömda kostnader för att introducera dem istörre skala. Föratom utformningenav regelsystemet skall även kostnaderna för och miljöeffekterna av användning och produktion av drivmedel ochdrivsystem vägas in i en sådan utvärdering. Det gäller samtliga led från utvinningenoch förädlingen till användningen i fordonen. Arbetet bör vidare ha som utgångspunkt attreglerna skall vara förenliga medätaganden inom ramen för och ett framfida medlemskap i . Jaghemställer att regeringen föreslär att 1.tillTransportforskningsberedningen för /93 anvisa ettreservationsanslag på . 2.medge att regeringenbemyndigar transportforskningsberedningen att besluta om statligt stöd tillforskning, utveckling och demonstrationsprojektunder budgetåren 1993/94 och 1994/95 inom en ram av 30000000 kn resp.20000000 kn 3.godkänna vad jag anfört omett långsiktigt utvecklingsarbete för en ökad användning av miljövänligfordonsdrift. 9 1991/92. I. övriga ändamål Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut Prop.1991/92:100 Bil.7 Sammanfattning av föredragandens förslag: fortsatta medlemskap i kräveren långsiktig finansieringslösning.Detta skall utredas . Av statsfinansiella skäl föreslås att nuvarandeutrustningsanslag ersätts med en möjlighet fill lånefinansiering. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag meteorologiska och hydrologiska insfitut() är central förvaltningsmyndighet för meteorologiska, hydrologiska ochoceanografiska frågon skallbedriva uppdragsverksamhet samt tillämpad forskning och utveckling inomsitt verksamhetsområde. leds av en styrelse. Verksamheten finansierasdels med bidrag över statsbudgeten,dels med ersättning för uppdragsverksamhet. Bidraget avser att täcka kostnaderna för institutetsmyndighetsuppgiften Uppdragsverksamheten skall ge fullkostnadstäckning. Detekonomiska resultatet av SMHIs verksamhet för /91, budget /92 samt bedömningar /93 framgår av följande sammanställning. Utfall 1990/91 inkl. Budget 1991/92 exkl. Prognos 1992/93 exkl. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår "" ' att till meteorologbka och hydrologbkainstitut för /93 anvisa ett förslagsanslag pä 1000 kn Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitut 1990/91Utgift 116001000 Reservation 5604828* 1991/92Anslag 147665000* 1991/92Anslag exkl. 144127175* 1992/93Förslag 128036000 ** varav 22 milj.kr. är ettengångsbelopp för finansieringen av EUMETSATsårskostnad 1992.20milj.kn är föreslagna att tas över tilläggsbudget /92. Anslagetskall täcka kostnaderaa för SMHIs myndighetsuppgiften SMHIhar redovisat ett huvudförslag enligt anvisningarna. har begärt ökat anslag med 31 milj.kr. i förhällande tillhela det anslag som anvisats budgetåret1991/92. De största reformerna redovisas enligt följande. är, som redovisats i tidigarebudgetpropositioner, medlem i den europeiska vädersatellitorganisationenEUMETSAT. Enligt nuvarande beräkningarkommer kostnaden för /93 att uppgä till knappt 50 milj.kr. Medel begärs även för långsiktig uppbyggnad ochupprätthällande av den tillämpade FoU-verksamheten. Föratt klara av den kommande kostnadsutvecklingen och därmed fortsatt medlemskap i mäste en långsiktigfinansieringslösning mellan fleraparter komma till ständ. Denna fräga skall beredas inom regeringskanslietunder . Forsknings- och utvecklingsfrågan är en viktig delav SMHIs verksamhet men mot bakgrundav den tidigare redovisningen av kostnadsutvecklingen för EUMETSAT kan intedenna fråga behandlas förrän i kommande forskningsproposition. Jag föreslår att tilldelas anslag /93 enligt följande: Plan 1991/92* Beräknadändring 1992/93 1991/92:100 Bil.7 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Internationellaorganisationer Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till meteorologbka ochhydrologbka institut för /93 anvisa ett reservationsanslag pä 128036 000 kn Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning För /93beräknar investeringsbehovet till ca 29 milj.kr. där de störstainvesteringarna är bl.a. reinvestering i prognosproduktionen, optimering avobservationssystemet samt datalagring och datahantering. Itidigare propositioner (prop. 1980/81:149, TU27, rskn 334 och prop.1983/84:125, TU27:3, rskn 315) har (program för ettoperationellt meteorologiskt informationssystem) redovisats. har kommit inmed en slutrapport. Slutrapport: PROMIS 600, med redovisning av projektetsgenomförande, uppbyggnadsfas, operativa erfarenheter, studier avobservationssystem samt effekter av PROMIS på SMHIs verksamhet.Sanunanfattningsvis kan nämnas att projektet har haft en positiv betydelse förSMHIs vädertjänstverksamhet och underhand skapat beslutsunderlag för nyteknik, nya arbetsmetoder och nya kundanpassade tjänster. Projektet har medförten förbättrad utgångspunkt för kommande utveckling och uppbyggnad avvädertjänstsystemet. De mål som togs upp i propositionerna och som riksdagenhar godkänt har därmed uppfyllts. Av statsfinansiella skäl föresläs inga medel förutrustningsanslaget /93. Chefen för har tidigare denna dagpresenterat en försöksverksamhet som innebär en ny beslutsordning och enförändrad finansieringsmodell för finansiering av investeringar ianläggningstillgångar. omfattas av denna försöksverksamhet. Förinvesteringar i anläggningstillgångar beräknas ta upp län iriksgäldskontoret på högst Av dettabelopp beräknas ca 19milj.kn användas för lösen av återstående kapitalskuld hos statskontoret förADB-utrustning som anskaffats t.o.m. innevarande budgetär samt ca 12 milj.knför lösen av ianspräktaget utrustningsanslag som kvarstår att amortera. 1991/92:100 Bil.7 Sammanfattningav föredragandens förslag: Anslaget I 4. Bidrag till bör pris- och löneuppräknas. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag (SGl) är centralförvaltningsmyndighet för geotekniska frågon Institutets verksamhet består avgeoteknisk forskning, utveckling avmetoder för grundläggning och jordförstärkning, jordskreds-övervakning, miljö- och energifrågor SGI spriderockså geoteknisk kunskap samt utför uppdrag ät i huvudsak statliga myndigheteroch kommunen SGI leds av enstyrelse. Verksamheten finansieras dels med bidrag över statsbudgeten, dels med uppdragsintäkter. Bidraget avseratt täcka institutets myndighetsuppgifter. Uppdragsverksamheten skall ge fullkostnadstäckning. /92 beräknar SGI ett överskott pä drygt 1,6 milj.kn efter finansiella intäkter och kostnaden /92 avser SGl att bruttoinvesteraför ca 1,1 milj.kn i utrustning. Uppdragsverksamheten stod för avinstitutets intäkter. 1 uppdragsverksamheten ingår konsultverksamhet, informationsverksamhet ochforskningsverksamhet. Det ekonomiskaresultatet av SGIs verksamhet framgår av följande sammanställning. 1991/92 exkl. mervärdeskatt Beräknadändring 1992/93 Prop.1991/92:100 Bil.7 PersonalKostnader (tkr.) (därav lönekostnader) Lokalkostnader Uppdragsverksamhetm.m. Inkomster (tkr.) Anslag I 4. (9 209) ( + 508) För /92 beräknas ett överskott på 192000kn vilket skall användas för att realvärdesäkra statskapitalet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens geoteknbka /93 anvisa ett förslagsanslag pä 1000 kn Bidrag tillstatens geotekniska institut 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 1992/93 Förslag Från anslaget betalaskostnaderna för SGIs myndighetsuppgifter. SGIhemställer om ett pris- och löneomräknat anslag samt extra medel om sammanlagt14 milj.kn . SGI anför i sin anslagsframställning att deextra medlen skall användas för att behovsanpassa remiss-ochrådgivningsverksamheten, anpassa de svenska reglerna till EGs regelsystem,samt för att bygga upp teoretisk kompetens inom infrastrakturområdet. Dennanivåhöjning av anslaget är enligt SGI nödvändig för attinstitutet skall ha möjlighet att sprida sina kunskaper till andra aktörer inomverksamhetsområdet och medverka till att geoteknisk kunskap används pä etteffektivare sätt. Bidrag till statens geotekniska institut bör pris- och löneomräknas. Förfinansiering av investeringar i ADB- och kommunikationsutrastning beräknas SGIför /93 ta upp lån i pä högst 4 milj.kn Avdetta belopp beräknas ca 2 milj.kr. användas för lösen av återstående kapitalskuld hos statkontoret förADB-utrustning som anskaffats t.o.m. innevarande budgetår. 1991/92:100 Bil.7 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Statens geoteknbka institutför /93 anvisa ett reservationsanslag på 14376 000 kn Sammanfattning av föredragandens förslag: anvisas ett anslag på . för budgetåret1992/93. 1990/91 Utfall 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag () inrättades med uppgift att utredaallvarliga civila och militära olyckor. Fr.o.m. den Ijuli 1990 utökades SHKsuppgifter. Kommissionen fick då ansvaret att frän säkerhetssynpunkt undersöka alla slags allvarliga olyckor ochtillbud till olyckor, oavsett om olyckaninträffat till sjöss, i luften eller nägon annanstans. SHK skall vidare följa den nationella och internationellautvecklingen på de områden som omfattasav kommissionens verksamhet samt samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras haveriförebyggandeverksamhet. För varje utredningutses en kommission med minst två ledamöter. Till kommissionen knyts deexperter som erfordras för utredningen. SHKs kostnader delas in i fasta kostnader ochkostnader för särskilda undersökningar, s.k. rörliga kostnadenLuftfartsverket, , och chefen för flygvapnet betalar de fasta kostnaderna för SHKs verksamhet.De fasta kostnader som hänför sig till andra olyckor än luftfartsolyckor, civila sjöfartsolyckor ochjärnvägsolyckor skall täckas med medel frän försvarsdepartementets fjärdehuvudtitel. Kostnadsfördelningen är enligt följande: 1991/92:100 Bil.7 Derörliga kostnaderna skall bäras av berörda. Överstatsbudgeten har fno.m. /92 anvisats . SHK har till hemställtatt medel anvisas för verksamhetensgenomförande med 1 000 kn Vidare har SHK hemställt om att föreliggandefördelningsnyckel bibehålls för /93. SHK har inte föreslagit någon driftstat menredovisar sina kostnader för föregående budgetår vilka uppgått fill 7,6milj.kn Jag beräknar att SHKs driftstat för budgetåret1992/93 uppgår till 7,7 milj.kn Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens haverikommbsion för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92:100 Bil.7 Sammanfattningav föredragandens förslag och bedömningar: - Arbetet med att anpassa den svenska telemarknadentill ökad in ternationalisering och konkurrens intensifieras. Detta innebär bl.a. att: En lag utarbetas som ger utgångspunkt för den nödvändiga regleringenpå telekommunikationsområdet. myndighetsfunktioner skiljs frän affärsverksamheten. Demyndighetsfunktioner som utförs av överförs till enannan myndighet. Enklar avgränsning mellan statens roll som utövare av telepolitik ochstatens roll som ägare mäste göras. Enstrategi för ägandet i verksamheten läggs fast. ombildas till aktiebolag den Ijanuari 1993. - investeringsnivå korruner under år1992 att vara fortsatt hög, underförutsättning av en gynnsam ekonomisk utveckling. -ansvar för bastelefonenskall avskaffas. Detav fastställda mälet för den svenska telepolitiken är att gehus-häll, företag och myndigheter tillgäng till ett effektivt telesystem sombidrar fill ett effektivt resursutnyttjande i samhället som helhet. Detta målhar vidareutvecklats i följande femdelmål, nämligen att telesystemet skall: - utformas sä att det ger god tillgänglighet ochservice för grandläggande telekommunikationer. -utformas så att det bidrar till etteffektivt resursutnyttjande i hela landet. - utformas sä att utvecklingsmöjligheterna tas tillvara. - utformas sä att det bidrar till regional balansoch möjliggör sociala hänsynstaganden. -vara uthålligt och tillgängligt underkriser och krig. Statens övergripande ansvar för de grundläggandetelekommunikationerna harpreciserats till att omfatta telefontjänsten i hela landet (prop. 1990/91:87, TU28, rskn 369). Vidare skallansvaret inriktas pä att möjliggöra och underlätta en snabb tekniskutveckling av tjänsten har fört en öppen telepolitik.Telekommunikationssektorn har i höggrad berörts av konkurrens och nya alternativ. Staten har successivt, genom särskilda beslut, givitteleverket ökade befogenheter att driva verksamheten affärsmässigt. Den svenska telekommunikationsmarknaden står infören fortsatt dynamisk utveckling med ökande konkurrens ochinternationalisering. Mot denna bakgrundfattade beslut om att förändra förutsättningarna för verksamhetmot en ökad marknads- anpassningi enlighet med regeringens proposition (prop. 1990/91:87, TU28, Prop.1991/92:100 rskn 369) om näringspolitik för tillväxt. Beslutet innebar attverkets finan- Bil. 7 siella bas och ekonomiska styrning anpassades tillvad som gäller pä marknaden. Dessutom fastslogs att marknadsförändringenkräver en förändrad associationsform för . Regeringen har därefter tillkallat en särskild utredaresom skall utarbeta förslag till den lagstiftning och den ändrade reglering somi övrigt behövs pä telekommunikationsområdet. Med stöd av en sädan lag kansedan närmare villkor föreskrivas för verksamheten. Inom harman även sett över frägan om vilken associationsform som är den lämpliga förteleverket. Televerketförvaltar för statens räkning ett allmänt tillgängligt telenät. Verket skalltillhandahälla medborgama, näringslivet och den offenfiiga förvaltningen engod tillgäng på telekommunikationer till lägsta möjliga kostnad. Telesystemetskall utformas sä att det ger god tillgänglighet och service för grundläggandetelekommunikafionen skall också kunna erbjuda andratelekommunikafioner än de grundläggande. Televerkskoncernen bedriver verksamhet iaffärsverksform och i bolagsform. ägs till hälften avteleverket. Övriga bolag i koncernen ägs och styrs via helägda Teleinvest AB.Den verksamhet som bedrivs i bolagsform skall vara ett naturligt stöd ochkomplement till egen verksamhet och vara inordnad i enkoncernstrategi. Statsmakternas styrning av sker genom attservice- och kvalitetsmål för telefonitjänsten läggs fast somekonomiska krav anges i form av högsta godtagbara prishöjningar samt krav påavkastning och soliditet. Televerketanger i sin nya treärsplan för den planerade inriktningen avverksamheten . Inledningsvis framhåller verket atttelekommunikafionsmarknaden internationaliseras alltmer Verket möter enhårdnande konkurrens som från att tidigare mest ha gällt kundutrustning nu iallt högre utsträckning också gäller nät och nättjänster. I treärsplanenframhålls att televerkskoncernen har såväl ambitionen som föratsättningar attaktivt svara upp mot konkurrensen. Ett viktigt steg är fortsattkostnadsanpassning av teletaxorna. Den snabba tekniska och marknadsmässiga utvecklingeninom telekom munikationsområdet har påskyndat rationaliseringsarbetet inom verket. En bidragande orsak till att rationaliseringarna genomförs nu är också statens effektivare styrning av . För att minska kostnaderna och anpassa organisationen till den nya tekniken genomförs en omorganisation av verket per . De tidigare 20 teleområdena ersätts med 8 regioner vilka arbetar som självständiga geografiska resultatenheter. Till följd av ökad effektivisering samt av ökad delegering till de nya regionerna minskar 138 decentrala staberna vid huvudkontoret. Övergäng till ny och mindre resurs- Prop.1991/92:100 krävande teknik medför i kombination med de organisatoriskaförändring- Bil. 7 arna ett kraftigtreducerat personalbehov . Verket planerar en personalreduktion med totalt 4200 anställda fram till årsskiftet1992/93. ambition är att klara personalreduktionen utan att behövatillgripa uppsägningar. Ytterligare personalminskningar för periodendärefter kan förutses. Staten har ett övergripande ansvar förgrandläggande telekommunikationer i . har fastslagitatt staten skall garantera tillgång till en väl fungerande normaltelefonkommunikation i hela landet fill enhetliga priser för företag och hushåll. Det statliga ansvaret skalldessutom inriktas på att möjliggöra och underlätta en snabb teknisk utvecklingav teletjänster. Telenätet skallbyggas ut och utformas så att rätt kvalitet och service kan erbjudas samtliga kunder tillkonkurrenskraftiga prisen För att tillgodose kundernas krav päkostnadseffektiva teletjänster krävs enfortgående utbyggnad och modembering av telenätet. Denna genomförs med digitalteknik. Takten i moderniseringen bestäms dels av efterfrågeutvecklingen, dels av den tekniska standarden i detbefintliga nätet. Utvecklingen av telefonnätet gär i första hand utpå att med rationella medelupprätthälla en grundkvalitet enligt statsmakternas krav. uppfattastelefonitjänsten inte enbart som en tjänst för överföring av vanligt tal, utan den används också i allt större utsträckningför förmedling av annan trafik, i huvudsak fax och data. Telefax betraktas som den första nyamasstjänsten efter telefonins införande och under den senaste treårsperiodenökade dess andel av den totala trafiken i telefoninätet frän fillca6%. Telefonin utgör volymmässigt den största tjänsteni verkets tjänsteutbud och svarar förca av de totala intäkterna. Under är ökade telefontrafiken, uttryckti antal samtalsminuter, med , vilket var den största ökningen . På grund av den allmännakonjunkturnedgången, taxeförändringarsamt en viss mättnad av marknaden förutser i treärsplanen en dämpning av efterfrågan för denkommande treårsperioden dä telefontrafiken beräknas öka med perän Moderniseringen innebär allmänt sett en övergångtill digital teknik bäde itelefonstationer och linjenätet. Vid utgången av är 1990 var av huvudledningarna anslutna till . Vid slutetav är 1995 kommer denna andel att haökat fill och mälet är att alla kunder skall vara anslutna till det digitala nätet . Detta innebär att modernise-ringsprogrammet tidigarelagts med ca 15 är iförhållande fill de planer som gälldeför tvä år sedan. Enligt verket har den ökade investeringstakten bädemarknadsmässiga och nätekonomiska motiv, och är möjlig genom ett nytt teknisktkoncept som utvecklats av . Också vid moderniseringen av linjenätet pågår ettomfattande arbete med utbyte från analog till digitalteknik. Även här är mälet att i princip hela lin jenätet, dock med undantag från lokallinjenätet, skall vara digitalt vid sekel skiftet. Jämsides med digitalteknikensom sädan är det introduktionen av fiberoptiska kablar som inneburit den största tekniska revolutionen pä linje sidan. Detta beror i första hand pä att sädana kablar i förhällande till priset 139 ger en mycket hög kapacitetjämfört med andra moderna transmissionsme- Prop. 1991/92:100 del. Däremot finnsinga principiella skillnader rent funktionsmässigt. 1987 har ett rikstäckande digitaltlångdistansnät, som till stor del är baserat på optofiben Fortsattainsatser är enligt verket nödvändiga.Mer kvalificerade anspråk från kunderna ställer också ökade krav pä lokalnäten. går därför in för attsnabbt bygga upp optobaserade lokalnät på i första hand alla störretätorter. Med telekommunikationernas starkt ökandebetydelse för verksamheten isamhället ställs allt större krav pä telenätets driftkvalitet. Med detta avsesinte bara att den tekniska kvaliteten skall svara mot de krav, som olika nättjänster ställer, utan också en hög säkerhet motdriftstörande fel och korta återställningstidernär sådana fel uppstår. Kraven på hög driftkvalitet byggs från början in inätet genom val av sådana tekniska lösningar och en sådan geografisknätstruktur att trafiken i händelse av fel eller överbelastning kan styras om till andra vägar. För att minskaavbrottstiderna pågår för närvarandeinstallation av utrustning i det digitala nätet som medger automatisk övervakningoch omkoppling av trafiken. När det gäller telefonitjänstens kvalitet harstatsmakterna preciserat kraven på framkomlighet, felfrekvens och service. Deviktigaste målen är framkomlighetsom ett medelvärde resp. minimivärde, driftsäkerhet mätt som genomsnittligfelfrekvens samt leveranstider och felavhjälpningstiden Framkomlighet: Målet för framkomlighet mätt somett medelvärde är att av alla försök att uppkoppla rikssamtal medacceptabel kvalitet skalllyckas. Den genomsnittliga framkomligheten under är 1990 var . är 1991 gäller även minimivärden förframkomlighet. Detta innebär att till och från ett enskilt stationsområdeskall framkomligheten aldrig undersfiga96 %. Av samtliga stafionsområden uppnådde målet . Driftsäkerhet: Målet för driftsäkerhet är högst160 kundanmälda fel per 1 000terminalpunkter och år. (Varje abonnent motsvaras av en terminalpunkt.) skärps mälet till högst120 kundanmälda fel. Utfallet blev 119 fel. gäller även maximivärden förantalet kundanmälda fel för enskildastationsområden. Målet är att enskilda stationsområden skall ha högst 600 kundanmälda fel per 1 000terminalpunkter och än Felavhjälpning: Mälet är att felavhjälpning förtelefonabonnemang i permanentbostäder i normalfallet skall ske senast dagenefter felanmälan (helgfri ). Utfallet är 1990 blev att 85,av felanmälningarna avklarades . Leveranstid: Mälet för leveranstid vidinstallation och flyttning av telefonabonnemangär normalt 5 dagan Utfallet blev att av abonnemangenlevererades . investeringar utgör ett viktigt medelför att genomföra verkets marknadsstrategier och för att uppnåuppställda kvalitets- och servicemäl. Televerkskoncernens investeringar beräknas uppgä till ca 30 miljarder kro nor i löpande priser . Detta överensstämmer väl med beräkningarna för perioden iförra årets plan. Av detta är ca 16,4 miljar- 140 derkronor investeringar i telenätet. Därutöver sker också stora investe- Prop.1991/92:100 ringar i mobiltelefonnäten. Investeringarna i telenätet innebär ihuvudsak Bil. 7 att digital teknik införs genom att äldre elektromekaniskatelestationer ersätts med samt att optofiberkablar införs. De planerade investeringarna enligt treärsplanenframgär av tabellen nedan: Televerkskoncernensinvesteringar i löpande priser, miljarder kronor Verketsmöjligheter att nä uppställda service- och kvalitetsmål och att genomföra deinvesteringar som anges i planen är relaterade till produktivitetsutvecklingeninom verket, till kostnadsutvecklingen och till de ekonomiska mäl ochrestriktioner som statsmakterna lägger fast för verksamheten. har satt som mäl att den ärliga ökningen avarbetsproduktiviteten skall uppgä till . Arbetsproduktivitetendefinieras som omsättningsökning i fast pris per anställd. Utfallet är 1990blev . För har statsmakterna ställt upp ett mål förteleverkskoncernens totalproduktivitetsökning. Totalproduktivitet innebär attvärdet av produktionen ställs i relation till den totala resursförbrukningen.Måttet tar hänsyn till fler faktorer än det enklare arbetsproduktivitetsmättet.Målet är att totalproduktiviteten skall öka per är. Enligttreärsplanen uppgick totalproduktivitetsökningen för är 1990 till 3,. I strävandet mot att anpassa televerketskapitalstruktur efter vad som gäller för aktiebolag fastslog i juni1991 att verkets pensionsskuld skall redovisas öppet i bokslutet fr.o.m.bokslutet är 1990. När pensionsskulden tas upp pä skuldsidan i balansräkningensjunker soliditeten. Mot bl.a. denna bakgrund har televerketssoliditet fastställts till lägst för televerkskoncernen . beräknade soliditet enligt treärsplanenframgär av tabellen nedan. Beräkningen inkluderar pensionsskulden. Soliditet Utfall är 1990 påpekar i treärsplanen att soliditeten islutet av under- Prop. 1991/92:100 stiger den miniminivå pä 30 %som statsmakterna fastställt för televerkskon- Bil. I samband med att ett nytt soliditetsmål lades fast förteleverket kombinerades detta med ett specificerat avkasmingskrav, dåsoliditeten inte ensam är ett tillräckligt bra mått pä ett företags ekonomiskatillständ och prestationsförmåga.