prop · GF0360 · 1991-12-31 00:00:00 — I3 § lagen (1990:659) om särskild löneskall på vissa förvärvsinkomster anges bl.a.atl vad som i lagen om .skatteutjämningsreserv är föreskrivet i fråga omsocialavgifter även gäller särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster.Genom denna bestämmelse kommer den särskilda löneskatten på vissaförvärvsinkomster för en enskild näringsidkare, som skall betala särskildlöneskatt på den egna inkomsten, inte att behandlas som skuld eller tillgång,vid beräkning av kapitalunderlaget enligt 4 §, på samma sätt som gäller för ennäringsidkare som betelar egenavgifter. Dennya lydelsen av 4 § föreslås träda i kraft . Vid texeringpåverkas dock inte kapitelunderlaget av särskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster eller särskild löneskatt på pensionskostnader eftersom kapitelunderlagelutgör skillnaden mellan tillgångar och skulder vid beskattningsårets ingång. Iparagrafen regleras hur inkomslunderlaget skall beräknas. Av systematiska skäl(jfr den föreslagna lydelsen av 4 §) tes hänvisningen till lagen om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster bort. Det innebär ingen saklig ändring.Redan av nuvarande lydelse framgår att det endast är särskild löneskatt på denegna inkomsten som avses. Lagmmmethandlar om övergångspost vid räntefördelning. Ändringama i första stycketinnebär att övergångsposten skall beräknas först vid texering eller,för det fell företeget på grand av förlängt räkenskapsår inte skall texeras då,vid texering. Har näringsidkaren kalenderår som räkenskapsår skallsåledes övergångsposten vid toxering beräknas på grandval av kapitolunderlagetper . I tredje stycket görs en följdändring. punkt 8 Prop. Punktensom är ny har kommenterats i avsnitt 6.8. 8.15 Lagen(1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster I punktema2-4 anges att löneskatt tes ut på vissa avgångsbidrag. Punkt 3 omfattar sådanavgångsersättning som annorledes än på gmnd av kollektivavtelsgmndad avgångsbidragsförsäkringutbetalas av staten eller kommun som arbetsgivare. Punkten omfatter i sin nyalydelse även andra arbetsgivare under fömtsättning att dessa tillämpar konrununaltpensionsavtal och att horgen föreligger. Ioch med införandet av den särskilda löneskatten på föivärvsinkomster beladesförvärvsinkomster som inte grandar rätt lill socialförsålvringsför-måner med ensärskild löneskatt motsvarande skattedelen av socialavgifterna (prop.1989/90:110 s. 378 fO. Påinkomst av nänngsverksamhet där den skaltskyldige inte själv är aktiv eller är65 år eller äldre utgår särskild löneskall. Sådan skall tas också ut för lonoch arman arbetsersättning till personer som är eller äldre. Av3 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter framgår alt den som har helålderspension och är inte omfattas av reglema om egenavgifter ävenom han är . Den som har hel ålderspension och är under 65 årbetalar således på inkomster av aktiv näringsverksainhel varken .särskildlöneskatt enligt denr.a lag eller egenavgifter enligt 3 kap. 3 § lagen omsocialavgifter. Medhänsyn till principema för uttag av den särskilda löneskatten bör i dessa fallsärskild löneskatt tas ut. Lagregleringen har emellerlid fåll en sådanutformning alt detta inte blir fellet. Reglema om särskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster bör därför ändras så att de kommer alt omfatta även den somunder har uppburit hel ålderspension men inte fyllt . 8.16 Lagen(1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Ändringenimiebär atl samma skattesats skall tillämpas såväl för tjänstepension.sförsäkringarsom för vanliga pensionsförsäkringar. Den gäller för beskattningsår sompåbörjas och . 8.17 Lagen(1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader Densärskilda löneskatten har satts ned till som en följd av att denallmänna löneavgiften har slopats. Ändringeninnebär att en enskild näringsidkare skall betala särskild löneskall ,dvs. med oreducerad skattesats, på sådan avgift för pensionsförsäkring förvilken avdrag har gjorts i förvärvskällan. Deuna ändring är en följd av attavkastningsskatten på vanliga pensionsförsäkringar har satts ned till . Såvälden generellt sänkte skattesatsen enligt 1 § som den oreducerade skattesatsenpå avgift för pensionsförsäkringar enligt 3 § gäller för beskattningsår som påböijasden och . 8.18 Lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift Lagenskall upphöra att gälla i och med utgången av . Den upphävda lagenskall emellertid alltjämt tillämpas i fråga om avgift som belöper på liden föredess upphävande. I fråga om beräkning av skogsvårdsavgiften gäller särskildabestämmelser för beskattningsår som avsiiites efter . Enliglandra stycket gmndas avgiftsberäkningen skogsbmksvärde. Avgiftenutgår med räknat för tid som belöper och med4 promille räknat för tid som belöper på perioden januari -juni1992. Beskattningsår som avslutes efler skall såvitt gällerskogsvårdsavgiften anses avslutet . Det innebär att avgift endastberäknas om beskattningsåret överensstämmer med kalenderåret1992. Anteatt en enskild skogsbrakare har kalenderår som räkenskapsår och ett skogsbmksvärdeår 1991 på 1 milj.kr. Skogsvårdsavgiflen vid texering blir (1 000 000 x0,004 x 6/12 =) . Ombeskattningsåret omfetter såväl del av som del av (bruteträkenskapsår) måste hänsyn även tas till att avgiftssatsen sänks vid årsskiftetfrån till . att ett aktiebolag har räkenskapsår 1september 1991 - . Skogsbmksvärdet är 6 milj.kr. Vid texeringuppgår skogsbmksavgiften till (6 000 000 X 0,008 x4/12) -I- (6 000 000 x 0,004 x 6/12) = . Itredje stycket regleras det fellet att en avgiftspliktig fastighet saknar skogsbmksvärdeför . Det kan bero på att viss areal på en fastighet bytt ägare under år1991. En sådan festighet åsätts elt skogsbmksvärde först vid fästighetstexeringenför eftersom en ny taxeringsenhet bildas först året efter ett köp avett visst område. I nu åsyftade fall får ett skogsbraksvärde uppskattas för år1991, dvs. efter de gmnder som tillämpades vid allmänna festighetstaxering. Sista meningen itredje stycket tar sikte på att det för gällande skogsbmksvärdetundantagsvis kan vara lägre än skogsbmksvärde. Det gäller exempelvisom stora avverkningar gjorts . I sådana tall har skogsägaren rältatt yrka att skogsbmksvärde .skall läggas till gmnd för beräkningen. S Riksdiigfu 1991'92. 8.19 Lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt Prop. Lagenupphör att gälla men skall fortfarande tillämpas t.o.m.1994 års taxering. Vid taxeringar skall den upphävda lagentillämpas med ändringar på fyra punkter. Avpunkt 1 framgår att nuvarande gränsdragning för de s.k. lättnads-reglerna harutnyttjats för att ange skallebefriad företagsförmögenhet. Tillgångar ochskulder har därvid fått en symmetrisk behandling. Tillgångar och skulder inäringsverksamhet som är hänförliga till rörelse och jordbmksfastighet ärsåledes inte skattepliktiga resp. avdragsgilla. Omfattningen av det skattegynnadeområdet framgår av punkt 2 första stycket av anvisningama till 3 och 4 §§ SFLjämförd med 1 § tredje stycket sista meningen SFL. Tillgångar och skulder somär hänförliga till kapital- och fastighetsförvaltning omfettas således inte av lättnadema(viss egendom hänförs dock lill rörelse enligt sjunde och åttonde styckena inyss nämnda anvisningspunkt). 1punkt 2 har angetts att skatteplikt inte gäller för aktier som är föremål fören sådan notering som avses i punkt 5 andra stycket av anvisningama till 3 och4 §§ och således inte är inregistrerade vid fondbörsen. En särskild regel iövergångsbestämmelsen anger att skattebefrielsen kvarstår för aktie vid senarebörsregistrering om aktien är noterad utanför börsensA-listor på det sätt som anges i andra stycket av nämnda anvisningspunkt. Bestämmelseni punkt 3 reglerar skattesats och fribelopp för fysiska personer m.fl.Nuvarande fribelopp på . Vid taxering slopas 3-procenlskiklel.Vid 1993 och taxeringar är skatten proportionell och utgår med 1,5 %av den del av den beskattningsbara förmögenheten som överstiger . Ipunkt 4 har införts en ändring som innebär att fosterbam inte längre skallsambeskattas med sina fosterföräldrar. 8.20 Lagen(1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall Lagenupphör att att gälla vid utgången av men skall fortfarande lillämpas t.o.m.1994 års taxering. Vid taxeringar skall den upphävda lagentillämpas med den ändringen att procentaatsen för spärrbeloppet enligt 3 §tredje stycket utgör 55 i stället för . 8.21 Lagen(1982:423) om allmän löneavgift Lagenupphör att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen lillämpas förferandei fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före , dvs.för ersättningar som utgetts före utgången av år 1991 enligl1 § den upphävda lagen samt för enskilda näringsidkares av- giftsgmndade inkomst som hänför sig till tiden före utgången av . Avspecialmotiveringen till lagen om upphävande av lagen (1991:703) om sänkning avden allmänna löneavgiften intill utgången av december 1992 (avsnitt8.23) framgår hur den allmänna löneavgiften skall redovisas om en försäkrad har bmtet räkenskapsår. 8.22 Lagen (1990:1454)om höjning av den allmänna löneavgiften Prop. 1991/92:60 intill utgången av Enligtden tillfälliga lagen var den allmänna löneavgiften tillfälligt höjd underförsta . 1 samband med att övrig lagstiftning avseende den allmännalöneavgiften avvecklas upphävs även denna lag. Den upphävda lagen tillämpasfortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 juli1991, dvs. för ersättningar som utgetts före utgången av enligt 1 §av den upphävda lagen samt för en försäkrads avgiftsgmndade inkomst som hänförsig till liden före utgången av . 8.23 Lagen(1991:703) om sänkning av den allmänna löneavgiften intill utgången av Enligtlagen är den allmänna löneavgiften sänkt - december1992. Som en följd av att den allmänna löneavgiften upphör från årsskiftet1991-1992 upphävs även den tillfälliga lagen. Den upphävda lagen lillämpasfortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till liden före den 1 januari1992, dvs. för ersättningar som ulgelta före utgången av enligt 1 § denupphävda lagen samt för enskilda näringsidkares avgiftsgmndade inkomst somhänför sig till tiden före utgången av . I2 § den upphävda lagen finns en proportioneringsregel som lar sikte på allfördela en inkomst som avser tid med den nedsatta löneavgiften och annan lid.Om en försäkrad har bratet räkenskapsår (t.ex. - den 30 juni1992) innebär slopandet av löneavgiften från den att 6/12 av inkomstemaanses belöpa på siste då löneavgift utgår och 6/12 då löneavgift inte utgår. 9 Hemställan Prop. Jaghemställer atl regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i kommunalskaltelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statiig inkomstakatt, 3. lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter, 4. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 5. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt, 6. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, 7. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 8. lag om ändring i lagen (1991:1040) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring, 9. lag om ändring i lagen (1991:588) om ändring ilagen (1959:551) om beräkning av pensionsgmndande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, 10. lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter, 11. lag om ändring i lagen (1991:1050) omändring ilagen (1981:691) om socialavgifter, 12. lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift, 13. lag om ändring i lagen (1988:847) omskattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande 14. lag om ändring i lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv, 15. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster, 16. lag om ändring i lagen (1990:661) omavkastningsskatt på pensionsmedel, 17. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskildlöneskatt på pensionskostnader, 18. lag om upphävande av lagen (1946:324) omskogsvårdsavgift, 19. lag om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenheta-skatt, 20. lag om upphävande av lagen (1970:172) ombegränsning av skatt i vissa fall, 21. lag om upphävande av lagen (1982:423) om allmänlöneavgift, 22. lag om upphävande av lagen (1990:1454) om höjningav den allmänna löneavgiften intill utgången av , 23. lag om upphävande av lagen (1991:703) om sänkningav den allmänna löneavgiften intill utgången av . Regeringenbeslutar i enlighet med hemställan. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Bilaga 1 Härigenomföreskrivs att punkt 33 av anvisningaraa till 23 § och punkt 6 av anvisningamatill 46 § kommunalskaltelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. till 23 § 33.' Avdrag mexlges för förlust 33. Avdrag medges för förlust vid icke yrkesmässig avyttring vid icke yrkesmässig avyttring (realisationsförlust) av tillgång eller (realisationsförlust) av tillgång eller förpliktelse i fråga om vilken, om förpliktelse i fråga om vilken, om realisationsvinst i stället hade upp- realisationsvinst i stället hade upp kommit, vinsten skulle ha utgjort kommit, vinsten skulle ha utgjort intakt av näringsverksamhet. Vid intäkt av näringsverksamhet. Vid inkomstberäkningen i ett handels- inkomstberäkningen i ett handels bolag begränsas avdraget för reali- bolag begränsas avdraget för reali sationsförlust på sätt anges i 3 § 2 sationsförlust på sätt anges i 3 § 2 mom. femte stycket lagen (1947: mom. tredje stycket lagen (1947: 576) om statlig inkomstakatt så- 576) om stetlig inkomstskatt såvida vida inte innehavet av tillgången inte innehavet av tillgången eller eller förpliktelsen betingas av nä- förpliktelsen betingas av närings- ringsverksamhet som bedrivs av verksamhet som bedrivs av den den skattakyldige eller annan som skaltskyldige eller annan som med med hänsyn till äganderätlsförhål- hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhål- eller organisatoriska förhållanden kan anses slå den skatt- kan anses stå den skattakyldige skyldige nära. till46 § 6. Avdrag för avgift för pensionsförsäkring medges endast omförsäkringen ägs av den skattakyldige. Avdraget får inle överstiga summan av 1. den skattskyldiges inkomst av aktivnäringsverksamhet före avdrag enligt punkt 21 av anvisningarna till 23 §, föreavdrag för särskild löneskall på pensionskostnader enligt punkt 23 av anvisningaraatill 23 § på sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt ochföre avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter, 2. inkomst av tjänst, med borkeende från sådan inläktsom avses i 32 § I mom. förste stycket h och i och 3. inkomst ombord enligt lagen (1958:295) omsjömansskatt samt enligt 1 § 2 mom. nämnda lag skattepliktig dagpenning förantingen beskattningsåret eller året närmast dessföriiman och beräknas medhänsyn till storleken av sådan inkomst. Avdraget får uppgå lill högst ettbelopp motsvarande det basbelopp som enligt lagen (162:381) om allmän för-.säkringbeslämts för året närmast före texeringsåret och dessutom i fråga om a.inkomst av aktiv näringsverksamhet till sammanlagt högst av inkomstenföre avdrag enligt punkt 21 av anvisningaraa till 23 §, före 1.Senaste lydelse 1990:1421. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. Bilaga1 avdrag för särskild löneskatt på pensionskostnader enligl punkt 23 av anvisningaraalill 23 § på sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt ochföre avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen om socialavgifler tillden del den inte överstiger tjugo gånger nämnda basbelopp samt högst 20 procentav den del av nämnda inkomst som överstiger tjugo men inle fyrtio gångernämnda basbelopp, b. inkomstav anställning om den skattakyldige helt saknar pensionsrätt i anställning och inte är anställd i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening vari han har sådant bestämmande inflytende som avses i punkt 20 e femte stycket av anvisningama lill 23 § lill .sanunanlagl högst av inkomsten lill den del den inte överstiger tjugo gånger nämnda basbelopp saml högst av den del av inkomsten som överstiger tjugo men inte trettio gånger nämnda basbelopp eller c. annaninkomst av tjänst, med bortaeende från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. förste stycket h och i, och inkomst ombord enligl lagen om sjömansskatt saml enligt 1 § 2 mom. nämnda lag skattepliktig dagpenning lill högst av den del av inkomsten som överstiger tio men inte tjugo gånger samma ba.sbelopp. Avdrag enligt dette stycke beräknas i sin helhet antingen på inkomst som skall tes upp till beskatt ning under beskattningsåret eller på inkomst året närmast . Om den skattakyldige har inkomst av aktiv näring.sverksamhet från mer än en förvärvskälla får avdrag beräknat enligt delta stycke inle översliga det avdrag som kunnat göras om inkomsten varit hänförlig till en och samma förvärvskälla. Har den skattskyldige inkomster som kan gmnda rält till avdrag enligt detta stycke både i inkomstslaget närings\erksamhei och som allmänt avdrag skall den del av avdraget som beräknas på ett basbelopp fördelas efter respektive avdragsgmndande inkomsta andel av de sammanlagda avdragsgmndande inkomstema. Omsärskilda skäl föreligger får skattemyndigheten efter ansökan besluta atlavdrag för avgift för pensionsföi"säkring får medges med högre belopp änsom följer av bestämmelsema i föregående stycke. Därvid skall dock följandegälla. För skattskyldig, som redovisar inkomst som är alt anse som inkomstendast av tjänst meJ bortseende från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom.första stycket h och i men som i huvudsak saknar pensionsrätt i anställning,får avdrag medges högst med belopp, beräknat som för skattskyldig som avses iandra stycket b. Har sådan skattakyldig erhållit särskild ersättning i samhandmed att anställning upphört och har han ej skaffat sig ett betryggandepensionsskydd, får dock avdrag medges med högre belopp. Avdrag som avses i detvä närmast föregående meningama får dock inte beräknas för inkomst som härrörfrån aktiebolag eller ekonomisk förening vari den skattakyldige har sådantbestämmande inflytande som avses i punkt 20 e femte stycket av anvisningamatill 23 §. Har skalkkyldig, som själv eller genom förmedling av juridiskperson bedrivit näringsverksamhet, upphört med driften i förvärvskällan ochhar han ej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd,får avdrag beräknas även på inkomst av kapital som är hänförlig tillförsäljning av förväivskällan före avdraget, på inkomst av passiv näringsverksamhetföre avdraget samt på sådan intäkt av tjänst som avses i 32 § 1 mom. förstastycket h. Avdraget får i delta fal! beräknas med beaktande av det antal år denskattskyldige drivit när, .gsverksamhelen, dock högst . Hänsyn skallvid bedömningen av avdragets storlek tas till den skattskyldiges övriga Nuvararulelydelse Föreslagen lydebe Prop.1991/92:60 Bilaga1 pensionsskydd och andra möjligheter till avdrag för avgift .som avses i 46 §2 mom. förste stycket 6. Avdraget får dock inte överstiga ett belopp som förvarje år som driften pågått motsvarar tio gånger del basbelopp som enligt lagenom allmän försäkring bestämta driften i förvärvskällan upphört ochej heller summan av de belopp som under beskattningsåret redovisata som nellointaktav förvärvskällan i förekommande fell före avdraget, före avdrag för särskildlöneskatt på pensionskostnader enligt punkl 23 av anvisningama till 23 § påsådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt och före avdrag föravsättning för egenavgifter enligt lagen om .socialavgifter och sådan inkomstav kapital som är alt hänföra till vinst med anledning av överlåtelse avförvärvskällan. Har skattemyndigheten enligl punkt I tredje stycket av anvisningamalill 31 § medgivit att dödsbo ter pensionsförsäkring, anger skattemyndighetendet högsta belopp varmed avdrag för avgift för försäkringen får medges. Härvid iakttesi tillämpliga delar bestämmelserna i dette stycke om avdrag för skattskyldigsom upphört med driften i en förvärvskälla. beslut i frågasom avses i dette stycke får överklagas hos . Riksskat-teverketabeslut får inte överklagas. Harskattakyldig erlagt avgift som avses i 46 § 2 mom. första stycket 6 men haravdrag för avgiften helt eller delvis inle kunnat utnyttjas enligtbestämmelserna i andra stycket, medges avdrag för ej utnyttjat belopp vidtaxering för det påföljande beskattningsåret. Sådant avdrag medges dock intemed belopp som tillsammans med eriagd avgift sistnämnda år överstiger vad somanges i andra stycket. Oavsettföreskrifteraa i de föregående styckena medges avdrag för avgift som avses i 46§ 2 mom. första stycket 6 inte med högre belopp än skillnaden mellan sammanlagdabeloppet av inkomster från olika förvär\'skällor och övriga avdrag enligt 46 §.Avdrag, som på gmnd av vad nu sagta inte kunnat utnyttjas vid taxeringen fördet beskattningsår då avgiften betalades, får utnyttjas senast vid taxeringenför sjätte beskattningsåret efter betalningsårel. Inte heller i sistnämnda fallfår avdraget överstiga vad som återstår sedan övriga avdrag enligt 46 § gjorts. Omavdrag medges enligt tredje Om avdrag medges enligl tredje stycket sjättemeningen på gmnd stycket sjätte meningen på gmnd av att aktier eller andelar i fåmans-av atl aktier eller andelar i fåmansföretag avyltrata skall avdraget i företagavyttrats skall avdraget i första hand göras som allmänt första hand göras somallmänt avdrag. Avdraget begränsas till ett avdrag. Avdraget begränsas lill ettbelopp motsvarande det lägsta av belopp motsvarande det lägsta av den del avvinslen vid avyttringen den del av vinsten vid avyttringen som tas upp somintäkt av tjänst som tas upp som intakt av tjänst och inkomsten av tjänst föreav- och inkomsten av tjänst före avdra-draget. Till den del avdraget inle get.Till den del avdraget inle kan kan utnyttjas som allmänt avdrag utnyttjas somallmänt avdrag får får avdrag göras i inkomstalaget avdrag göras iinkomstslaget kapi-kapital enligt 3 § 2 mom. åttonde tal enligt 3 § 2 mom.sjätte stycket stycket lagen (1947:576) om statlig lagen (1947:576) om statiig in-inkomstakatt.I det fall avdrag komskkatt. I del fall avdrag med-medges på gmnd av attandelar i ges på gmnd av att andelar i fåmansägt handelsbolag avyltrata fåmansägt handelsbolag avyltrata Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. Bilaga1 skall avdrag göras i inkomstalaget skall avdrag göras i inkomstslaget kapitel enligt 3 § 2 mom. kapitel enligt 3 § 2 mom. Dennalag träder i kraft och tillämpas förste gången vid texering. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Bilaga l Härigenomföreskrivs att 3 § 2, 4 och 12 mom. samt 27 § 5 mom. lagen (1947:576) om stetliginkomstekatt' skall ha följande lydelse. Från intäkt av kapitel får avdrag göras för omkostnader för intäktemasförvärvande samt, såvitt gäller fysisk person som har varit bosatt i beskattningsåret och svenskt dödsbo, för ränteutgift och förlust(realisationsförlust) vid icke yrkesmässig avyttring av tillgångar och sådanaförpliktelser som anges i 1 mom., i den mån mte annat anges i 31 § femtestycket, allt under fömteättning att avdrag inte skall göras från intäkt avnäringsverksamhet. Avdrag för realisationsförlust får dock göras av annanfysisk person om skattekyldighet skulle ha förelegat för realisationsvinst påden avyttrade egendomen. Omränteutgifterna överstiger ränteintäkterna med mer än eller omden skattslldige inte fyllt eller fråga är om dödsbo som behandlas somhandelsbolag medges dock avdrag med av detöverskjutande beloppet om inte annat framgår av tredje stycket eller 4 mom.andra stycket. Ttll ränteintäkter hänförs därvid endast följande avkastning: Räntapå banktillgodohavan den i svenska kronor och likvär diga fordringar som betalas med hela det vid beskattnings årets utgång upplupna beloppet. Ränta respektive sådan rea lisationsvinst som jämstälb med ränta enligt 29 § 2 mom. på skul debrev som avses i 29 § och givits ut mot ett vederlag som inte under stiger av skuldebrevets nominella belopp under förutsätt ning att räntan betalas och beräknas efter samma ränte sats eller efter en räntesats som följer ändring arna i den allmänna räntenivån. I fråga om obligationslån och lik nande lån avses med vederlag kur sen för de först utgivna skuldebrev en i lånet.