prop · GF039 · 1991-12-31 00:00:00 — Efterremiss har yttranden över rapporten lämnats av , domänverket,statskontoret, , samtliga länsstyrelser utom iGotlands län. Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare, . Fleraav länsstyrelserna har bifogat yttranden från länets lanbraks-nämnd,skogsvårdsstyrelse, länsviltnämnd, länsjaktvårdsförening ellerdistriktorganisation av Jägamas riksförbund-Landsbygdens jägare. Länsstyrelseni har bifogat yttrande från . iVästerbottens län har bifogat yttrande från Skogsägarna Västerbot-ten-Örnsköldsvik. Hämtöverhar yttranden kommit in från och jaktvårdskretsar. Skogsstyrelsen:Skogsstyrelsen är helt överens med vad gäller det angivnamålet för administrationen av älgjakten.Vi vill särskilt framhålla att skötselnav älgstammen måste decentraliseras och delas av markägarna och jägarna. Naturvårdsverkettar fasta på den enskilde jägarens krav och önskemål. Detta är riktigt men vadsom saknas i skrivningen är ett erkännande även av markägarens krav ochönskemål. Jägare (jakträttsinnehavare) och markägare är inte alltid sammapersoner, eller ense om kraven. Detta har tydligt visat sig när det gällerbetesskadorna på tallungskog. Av naturliga skäl är jägaren ofta mera tolerantän markägaren/skogsbrakaren när det gäller älgbetesskadoma. Till detta kommersamhällsintresset av en "hög och värdefull virkesavkastning", som detövergripande skogspolitiska målet uttrycks i skogsvårdslagen. Under de senastedecennierna har inom vissa områden i ökande grad markägar- ochsamhällsintressena fått stå tillbaka för jägarintressena. Det är därförnödvändigt att företrädare för de areella näringarna skogsbrak och jordbrak iframtiden får ett reellt inflytande på älgstammens storlek och beskattning. Administrativasystem som inbjuder till långa behandlingstider och tidskrävande diskussionermellan markägare, myndigheter, jakträttsinnehavare och jägarnas organisationermåste undvikas. Den bästa lösningen torde vara att så långt möjligt läggaansvaret för vården av älgstammen på lokal nivå hos markägare, jägare ochjakträttsinnehavare. Sammanfattningsvis serskogsstyrelsen positivt på förslaget att förenkla administrationen av älgjakten och delegera ansvaret för älgstammens sköt sel så långt som möjligt till jägarna och markägarna. Markägamas inflytan de bör dock göras starkare än vad som framgår av förslaget. Endast i det 199 fallatt älgjakten missköts i sådan grad att älgstammen avviker allför Prop.1991/92:9 kraftigt från vad som kan betraktas som rimligt och lämpligt kan enmer Bilaga 5 detaljerad styrning av avskjutningen frän samhällets sidaanses motiverad. anger, att målet med älgjaktens administration i första handskall vara att sköta älgstammen på ett biologiskt riktigt sätt med hänsyn tillviltskador, viltolyckor och andra samhällsintressen. Administrationen skall sålångt möjligt avbyråkratiseras. instämmer i detta. En god skötselav älgstammen föratsätter ett förtroendefullt samarbete mellan markägare ochjägare. Ofta men långt ifrån alltid är detta samma personer. På grand avälgskadornas ekonomiska betydelse på skog måste det vara markägarna som skallha det avgörande inflytandet på älgstammens numerär. Attuppnå en så långt möjligt produktionsanpassad älgjakt bör vara ett naturligtmål. Som insett är möjligheterna att administrera fram ensådan begränsade. Areal, arrondering och älgbonitet påverkar möjligheternatill en produktionsanpassad jakt. Ofta krävs samverkan mellan markägare/jägareinom större jaktområden. En sådan samverkan bör uppmuntras och tryck läggas påatt den kommer till stånd. Statskontoret:Statskontoret har genom representation i referensgrupp följt arbetet medförenklingen av älgjaktsadministrationen. Vi tillstyrker statensnaturvårdsverks (SNV) förslag i sin helhet. Eftersomförslaget innebär en förändrad roll för länsstyrelsema i samband medjaktadministrationen vill vi dock peka på behovet att följa effekterna avförändringen. Därför bör SNV få i uppdrag att utvärdera det nya systemet.Utvärderingen bör ske när det nya systemet varit gällande i två jaktsäsongeroch inrikta sig på juridiska, ekonomiska och biologiska aspekter. Statskontoretär berett att biträda SNV vid en dylik utvärdering. Medjuridiska aspekter avser vi den, i enlighet med förslaget, begränsade rättentill överprövning av länsstyrelsemas beslut om tilldelning. Denna förändringbör följas för att utröna om SNV härigenom frånhändar sig ett instrament föratt vårda älgstammen. Ifråga om ekonomi anser statskontoret att administrationen av älgjakten börvara självfinansierad genom uttag ur viltskadefond e. d. Eftersom det i daginte går att ange vilka kostnader'den förenklade administrationen kommer attmedföra för länsstyrelsema bör utvärderingen inrikta sig på att undersöka dettasamt även att lämna förslag på ett system för att länsstyrelsema skall få full täckningför sina kostnader för älgjaktsadministrationen från annan intäktskälla änstatskassan. Enutvärdering av ett nytt jaktsystem bör även omfatta vilka biologiskakonsekvenser ett nytt jaktsystem medför samt vilka effekter det nya regelverketmedför för vården av älgstammen. () noterar med tillfredsställelse den avreglering ochde förenklingar av administrationen av älgjakten som föreslås i promemorian.RRV vill dock peka på att konsekvensema av förslaget om ökatdatorstöd inom administrationen av älgjakten inte är Prop. 1991/92:9 tillräckligt belysta. Länsstyrelseni : yttrar sig över utredningen(SOU 1990:60). Denna utredning och statensnaturvårdsverks PM behandlar delvis samma saker men kommer även delvis tillolika slutsatser. hänvisar därför även i förevarande remiss tillsitt yttrande över betänkandet "Skada av vilt". Verkethävdar att älgavskjutningen för större delar av landet är för låg. Detfinns därför ingen anledning att vara rädd för en avskjutning som blir högre änplanerat. En älgstam återhämtar sig enligt verkets menig snabbt efter entillfälligt för hög avskjutning. Älgjakten anges även ha en självreglerandeförmåga, dvs. om tilldelningen är högre än vad jägaren subjektivt anser attälgstammen tål, minskas avskjutningen automatiskt. Länsstyrelsenserfarenheter stämmer bara delvis överens med verkets i ovan angivna avseenden.Naturligtvis kan verkets framställning i denna del ha större relevans för andraområden i landet med annorlunda lokala förhållanden. IStockholms län är det ostridigt så att älgavskjutningen inte är för låg,tvärtom har delar av länet en svag och minskande stam på grund av jakt (storadelar av ). Enligtlänsstyrelsens erfarenhet gäller vidare teorin om jaktens självreglerandeförmåga bara en del trakter med en balanserad och i storlek ganska väl avvägdälgstam. I trakter med svag stam är jakttrycket i allmänhet däremot för högt,med ytterligare vikande stam som följd. Administrativa ingripanden måste därvidtas med kraftiga licensminskningar och/eller s. k. koförbud undertillräckligt många jaktsäsonger för att höja älgstammen. Motsvarandegäller i områden med för stor älgstam. Här måste jaktuttaget öka, vilket ocksåkräver administrativa styrmedel. Detremitterade förslaget utgår från att den grandläggande strakturen i förfarandetoch beslutsfattandet bibehålls. Enligt mening borde emellertiden betydligt mer omfattande reform än den nu föreslagna bli föremål föröverväganden. Utgångspunkten bör därvid vara att åstadkomma en mer långtgåendeförenkling och ett effektivare utnyttjande av tillgängliga resurser och densakkunskap som finns på området. Underalla omständigheter måste en bättre kostnadstäckning ges för administrationenän vad som är för handen . Länsstyrelseni län: Det är tillfredsställande att älgjaktsadminist rationen nu ses över. har en rad förändringar skett i jaktlagstiftningen. Ändringar har vidtagits för att bl.a. möjliggöra viltvårdande jakt i olika samverkansformer som skilda av jakten berörda samhällsintressen i övrigt skall tillgodoses. Älgjaktsadministratö rerna har med de resurser som ställs till förfogande och i nivå med dessa haft att anpassa sig till förändringarna samt fortlöpande i det admini strativa arbetet fått i uppgift att på bästa möjliga sätt lösa de problemställ ningar som uppkommit. Det är naturligtvis av stor betydelse att de goda 201 erfarenhetersom därvid vunnits kan tas till vara och vinna spridning i det Prop.1991/92:9 fortsatta arbetet. Vidare är det av största vikt att meningsfullaförenklingar Bilaga 5 kan genomföras av administrationen inom det vida ochkomplexa arbetsfältet. Mångasamhällsintressen och ett stort antal människor berörs av de förslagutredningen presenterat. De konsekvenser som följer av ett genomförande avförslagen ställer krav på att speciell hänsyn tas i många hänseenden därintressen står i konflikt mot varandra. Utredningsförslagen är intetillräckligt genomarbetade vad gäller allsidig genomsyn av den komplexaproblematik som de ställda förslagen alstrar och hur skilda berörda intressen itillräcklig mån skall tillgodoses. En sådan kvalité bör enligt länsstyrelsensmening prägla redovisningen av ett uppdrag av ifrågavarande karaktär.Utredningen är således enligt mening ofullgången och bristfälligvad gäller redovisningen av nödvändiga lösningar på problem som en del avförslagen skulle föra med sig ur både lagliga och praktiska hänseenden för detfall de genomförs. Länsstyrelseni : Inledningsvis konstaterar att SNV anser att"förslaget bör ses som en enhet, som om möjligt i sin helhet antingen börantas eller förkastas". Länsstyrelsenanser att hela förslaget inte kan antas. Då administrationsvolymen bestäms avregelsystemet, ambitionsnivån och servicenivån finner ändå attdelar av förslaget bör beaktas för en förenkling av jaktadministrationen. Länsstyrelsenansluter sig till målsättningen att åstadkomma sådana förändringar avjaktadministrationen som kan förmodas leda till förenklingar och minskadekostnader för såväl jägare som myndigheter och organisationer. Administrationenfår dock inte förenklas till den grad att älgvården äventyras. Enannan viktig målsättning har varit att ta fasta på den enskilde jägarens kravoch önskemål. tror att det knappast är möjligt att åstadkomma ettsystem som flertalet jägare uppfattar som meningsfullt och är motiverade attanpassa sig till. Länsstyrelsendelar statens naturvårdsverks bedömning att nuvarande älgjaktssystem är både dyrt och komplicerat att administrera. Verket utgår dock i sitt förslag ifrån att det inte är möjligt att nu göra några ändringar i det grundläggande regelsystemet beträffande B-licenser och den fria kalvjakten. Verket föreslår därför endast vissa förenklingar beträffande administrationen. En del av förslagen har helt eller delvis redan genom förts av , som också i övrigt kan tillstyrka flera av förslagen. På några punkter är dock tveksam till konsekvenserna av de föreslagna förändringarna. Detta gäller framför allt tanken att registrera mindre s.k. B-områden utan närmare prövning. Ett större antal B-områ- 202 denkan medföra att statsmaktemas målsättning med viltvården ej kan Prop.1991/92:9 uppfyllasdå bl.a. möjligheterna att styra älgstammens storlek minskar. Länsstyrelsenär också tveksam till en alltför schablonartad tilldelning inomså stora områden som hela kommuner. Den kan upplevas som alltför orättvisoch därför oacceptabel av jägama. I fråga om förslaget att införa friavskjutning inom större s.k. älgskötselområden vill i ställetföreslå en utökning av påböqat system med storlicenser. kvarstårvissa möjligheter för till övergripande inverkan på Länsstyrelsenvill därför inte tillstyrka att förslag i dessa delargenomförs . föreslår i stället att man under en försöksperiodprövar förslagen i ett eller två av de län som deltagit i utredningen. Erfarenhetemafrån dessa län kan sedan utgöra underlag för en bedöming av om förändringama inu aktuella delar bör genomföras över hela landet. Detär enligt mening beklagligt att det inte var möjligt attåstadkomma en radikal förenkling av systemet för älgjakten som mansäkerställer en rimlig nivå på viltvården. måste för att hanterasin del av systemet avdela inte oväsentliga resurser i när anslagen förlänsstyrelsens verksamhet i sin helhet minskar. Om den radikala förenklingeninte kan göras är det enligt uppfattning rimligtatt överväga om inte kostnader för bibehållande av en rimligälgvård i högre grad än bör finansieras via avgifterna på jakten. Länsstyrelsendelar statens naturvårdsverks bedöming att B-licensområden svarar för en stordel av arbetsbelastningen och kostnadema för . Jakten där är ejheller anpassad efter markens och älgstammens storlek, vilket äranmärkningsvärt bl. a. från biologisk synpunkt. Länsstyrelseni : I promemorian poängteras att målet med älgjaktensadministration i första hand skall vara att sköta älgstammen på ett biologisktriktigt sätt med hänsyn till viltskador, viltolyckor och andra samhällsintressen.Enligt mening överensstämmer det angivna målet med dethitintills gällande målet för älgvärden, nämligen att älgstammen bör hållas viden god kvalitativ och lämplig kvantitativ nivå som älgensskadegörelse på skog och växande gröda begränsas och riskerna förälgkollisioner i trafiken minskas. anser att de ovan angivnamålen kan uppnås på ett tillfredsställande sätt med den i promemorianföreslagna förenklingen av administrationen. Ett system med en regleradälgjakt innebär ofrånkomligt viss admini stration. Det radikalaste sättet att minska administrationen av älgjakten vore att inte reglera den genom licenstilldelning utan att variera jakttidens längd beroende på om man vill minska eller öka älgstammens storlek eventuellt också i kombination med förbud mot fällande av djur av visst kön eller ålder under hela eller viss del av jakttiden. Förhoppningsvis kommer detav föreslagna systemet Prop. 1991/92:9 med s. k. älgskötselområdenmed fri avskjutning att få en sådan omfatt- Bilaga 5 ning attadministrationen av den anledningen avsevärt kommer att förenklas. Detförhållandet att man har möjlighet att få registrera s.k. särskilt licensområde(B-område) skapar i sig en betydligt större administration än om man bara kunderegistrera A-licensområden och få bedriva jakt på endast årskalv på all annanmark. påpekar också i promemorian att orsaken till denalltför omfattande administrationen i granden är att systemet inte striktbygger på en helt produktionsanpassad jakt, men att det av politiska skäl kanvara svårt att i nuvarande läge helt ompröva älgjaktssystemet. Rentallmänt vill framhålla att tvångsåtgärder bör undvikas i så storutsträckning som möjligt, då de skapar olust hos jägarna och medför en utökadadministration. Systemet bör så långt som möjligt bygga på frivillighet.Systemförändringar som skapar nya administrativa nivåer måste också undvikas. Naturvårdsverketanser att här föreliggande förslag till förenklad administration bör ses somen enhet, som om möjligt i sin helhet antingen bör antas eller förkastas.Länsstyrelsen instämmer i detta då de föreslagna åtgärderna griper in ivarandra. Om man skulle avstå från att genomföra någon av de föreslagnaförändringarna kan det förhindra genomförandet av andra förändringsförslag. Somredan sagts ovan anser att de föreslagna förändringarna avadministrationen i stort sett inte påverkar gällande mål för älgvården. Vissaav de föreslagna åtgärderna skulle kunna underlätta att uppnå de uppställdamålen. ställer sig därför positiv till de i promemorianföreslagna förenklingarna av älgjaktsadministrationen. Här tas därför endast depunkter upp, där har synpunkter på förslagen. Länsstyrelseni : Enmansutredaren har i betänkandet "Skada avvilt" (SOU 1990:60) ansett att vissa delar i förslaginte bör genomföras. delar enmansutredarens uppfattning, medundantag av övervägandena om minsta storlek på ett älgskötselområde. Här anserlänsstyrelsen att förslag på 2000 ha bör kunna godtas.Närmare motivering framgår av yttrande överviltskadebetänkandet. tillstyrker förslaget i övrigt. Länsstyrelseni län: delar naturvårdverkets uppfatt ning att det nuvarande älgjaktssystemet kräver en alltför omfattande ad ministration. För att underlätta det årliga arbetet med licenstilldelningar na använder persondator. Härigenom har väsentliga fördelar vunnits ur arbetssynpunkt. Kostnaden för admini strationen av älgjakten har före datorisering beräknats till ca /år. Mot bakgrand av att denna verksamhet drar resurser från annan väsentlig verksamhet i form av såväl personal som direkta kostnader, 204 anser attalla förslag som siktar till att minska det administra- Prop. 1991 /92:9liva arbetet är värdefulla. tillstyrker därför i alltväsentligt Bilaga 5 de i promemorian framlagda förslagen till förenklingar.I det följande lämnas därför kommentarer endast i de enskilda delar därlänsstyrelsen har avvikande mening. Länsstyrelseni : vill inledningsvis instämma i naturvårdsverketsuppfattning att nuvarande älgjaktssystem kräver en alltför omfattandeadministration. Det är därför synnerligen angeläget att förenklingar kommertill stånd. Naturvårdsverkethar ansett att verkets förslag bör ses som en enhet som om möjligt antingen börantas i sin helhet eller förkastas. tillstyrker i allt väsentligtförslagen. Länsstyrelseni län: Promemorian har tillkommit efter ett regeringsuppdragtill. att utarbeta lämliga rutiner för registrering avlicensområden och för beslut om älgtilldelning. haremellertid inte hållit sig till detta uppdrag utan föreslår nu också delvisganska vittgående sakliga ändringar i gällande regleringssytem. Detta ärotillfredsställande och innebär att också tagit upp frågor somsamtidigt utretts av en statlig utredning vars betänkande "Skada avvilt" lagts fram . Beträffande de sakfrågor som rör älgjaktensreglering hänvisar till sitt avgivna yttrande över dettabetänkande. Naturvårdsverketanser att dess förslag bör ses som en enhet som om möjligt bör antingen antashelt eller förkastas. föreligger avgörande invändningar mot en del avförslagen redan av det skälet att dessa står i strid mot ställningstaganden somriksdagen gjort. Efter ett övervägande av förslagen i promemorianoch betänkandet "Skada av vilt" bör man emellertid kunna genomföranågra framkomna förslag vilka enligt den bedömning här gjort ur olika synpunkter kan anses välmotiverade. Länsstyrelseni : tillstyrker förslaget med de erinringar som angesoch välkomnar särskilt de föreslagna ändringarna som rör . Länsstyrelseni : beskriver inledningsvis i sinpromemoria hur handläggningen går till på länsstyrelserna.Härefter lämnar man förslag på ratiner som kan förenkla handläggningen. Förlänsstyrelsen i del är de flesta förslagen inga nyheter då de sedanlänge praktiserats här i länet. Som exempel kan nämnas schablonmässig beräkningav tilldelningen med hjälp av persondator. Länsstyrelseni : vill inledningsvis understryka att administrationen av älgjakten måste förenklas så mycket som möjligt. har detta försvårats av flera orsaker. a. har statsmakterna inte 205 insett vilketadministrativt arbete som jaktlagstiftningen inneburit i prak- Prop.1991/92:9 tiken. Ett exempel är de s. k. B-licenserna. Vidare tar jägarnamycket tid i Bilaga 5 anspråk genom telefonsamtal och personliga besök. Detborde i stället vara jägarnas egna organisationer som skulle svara förinformation till jägarna i större utsträckning än som sker. Länsstyrelseni : har i sin promemoria föreslagit vissaförenklingar av administrationen. är inte i alla delar beredd atttillstyrka förslag. Flera frågor kring älgjakten hanteras av jaktvårdsföreningen. Dessa belastar inte staten utan bekostas av jägama. Länsstyrelseni : förslag i rabricerade promemoria har iväsentliga delar berörts och kommenteras i,den särskilda utredningen somredovisats i betänkandet "Skada av vilt" (SOU 1990:60). I sittyttrande över betänkandet har ställt sig bakom utredningensöverväganden och förslag beträffande administrationen av älgjakten.Länsstyrelsen har därvid särskilt berört frågan om älgtilldelning ochförslagen om förlängd jakttid och inrättande av älgskötselområden. Länsstyrelsenfår i nu föreliggande yttrande hänvisa till utredningens överväganden ibetänkandet och till vad anfört i anslutning till detta. Häratövervill understryka vikten av att de av fastlagdaprinciperna för övergången från generell älgtilldelning till licensjaktgenomförs. En ändring av principerna i enlighet med vad naturvårdsverketföreslagit skulle allvarligt kunna äventyra den fortsatta samordningen avälgjakten och leda till en ökad uppsplittring av licensområdena. I övrigt harlänsstyrelsen inget att erinra mot att de förslag till förenklingar iadministrationen av älgjakten som föreslagit genomförs. Fleraav förslagen har redan prövats och införts av . Länsstyrelseni län: Reglerna för skötseln av älgstammen speglar hänsynstaganden tillfrämst olika kategorier markägare och jägare. Följden har blivit ettkomplicerat och selektivt regelsystem. anser att den nationellamålsättningen för älgvården, dvs. en älgstam av hög kvalitet och anpassad tillbetestillgång, de areella näringarna och trafiksäkerheten, borde ha kunnatuppnås med enklare och mera generella regler och därmed till lägre kostnader.Naturvårdsverket har konstaterat att några egentliga rationaliseringar ochkostnadsbesparingar inte är möjliga med mindre hela älgjaktssystemet omprövas.Verket har dock utgått från förutsättningen att förenklingar skalleftersträvas inom ramen för de principer som gäller för nuvarande system. Dennaföratsättning gäller därför även de synpunkter som lämnar. Administreringen avälgjakten finansieras till en mindre del genom bidrag från fonderade avgifter för fällda älgar och i allt väsent ligt genom medel över statsbudgeten. anser det lämpligt att de direkta kostnadema helt täcks genom bidrag för att en rimlig service- 206 nivåskall kunna upprätthållas. bör själv få bestämma Prop.1991/92:9 bidragets storlek enligt självkostnadsprincipen. Det ger ocksåmöjlighet för Bilaga 5 att i samråd med jägarorganisationematillhandahålla olika grader av service. Länsstyrelseni : anser att det är positivt attnaturvårdsverket nu tillämpning av den nya lagstiftningen seröver älgjaktsadministrationen. Givetvis är det därvid bra att man tillvaratarde goda erfarenheterna av den reglerade älgjakten i bl.a. närman nu lägger förslag till en förenklad administration av älgjakten.Länsstyrelsen anser emellertid att förslag i många fall harlagts utan att en allsidig bedömning har gjorts beträffande dess konsekvenserur såväl legal som praktisk synpunkt. Den föreslagna avregleringen skulle skapaen inte önskvärd regellöshet. Förslaget ger inte heller några konkretaanvisningar om hur man t. ex. skall lösa problemen med de alltför storaviltskadorna. Länsstyrelseni : Det är av stor vikt att älgjaktsadministrationen förenklas iså stor utsträckning som möjligt, i synnerhet i dagens läge närlänsstyrelsernas resurser tydligen skall minskas kraftigt. Länsstyrelseni : får inledningsvis uttala att länsstyrelsendelar uppfattning att nuvarande älgjaktssystem kräver enalltför omfattande administration och att, om några egentliga rationaliseringaroch kostnadsbesparingar skall vara möjliga, hela systemet i första hand böromprövas. Administrationenav älgjakten drar stora kostnader och innebär mycket krångel för älgjägarna.Det finns därför, enligt mening, anledning att noga överväga ominte hela älgjaktssystemet bör omprövas. Älgjaktssystemet som sådant är dock uppställtmot bakgrand av de mål för älgvårdspolitiken som statsmakterna ställt upp.Flera av de uppställda målen har man lyckats att uppfylla väl. Älgen är enlivskraftig, individrik viltart i landet. Älgstammen erbjuder storarekreationsmöjligheter för jägare m. fl. Köttvärdet av de falida älgarna ärstort. I det stora hela kan rättvisa förhållanden sägas råda mellan olikajagar- och markägarkategorier vad gäller avskjutningsmöjligheterna. Samhälletsmål att begränsa skadorna av älgen, i trafiken och på skog och gröda m.m. hardock dåligt uppfyllts. Dessa skador är alltför omfattande.