prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Jag räknar vidare ner inkomsttitelnSjulförsäkringsavgift, netto med 706 milj.kr. till följd av vad jag ovan anförtom lönesummans utveckling samt ny information. Med anledning avny information räknar jag upp inkomsttiteln med 223 milj.kr.Jag gör en delvis annan bedömning angående utecklingen av inkomsteraa avarvsskatt och räknar därför upp inkomsttiteln med 305 milj.kr. Tillföljd av de förslag som presenterats i proposition 1991/92:49 om vissa frågorvid överföringen av verksamheten vid tillaktiebolagsform räknar jag upp inkomsttiteln med 1 000 milj.kr. 1 enlighet med vadjag anfört om den privata konsumtionens utveckling i löpande priser räknar jagupp inkomsteraa på . Jag räknar ner . med anledning av regeringens beslut om nedsättning av allmän energiskatt ochkoldioxidskatt. Slutligen räknar jag nerinkomsttiteln överskott med 680 milj.kr. med anledningav regeringsbeslut . Sammantaget medför mina justeringar en beräknadökning av inkomsteraa med 1 402 milj.kr. jämfört med RRV:s beräkning.Ändringaraa framgår av tabell 2. Ändringar i RRVs beräkningar av statsbudgetens inkomster budgetåret1991/92 1111 Fysiska personers inkomstskatt 1121 Juridiska personers inkomstskatt 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto Summa förändringar enligt föredraganden RRV:sberäkningar föranleder i övrigt inte någon erinran från min sida. Sammantaget medförjusteringarna av RRV:s beräkningar att jag beräknar inkomsteraa för budgetåret1991/92 till 433 501 milj.kr. 1 statsbudgeten för innevarandeär uppgår utgifteraa till 470 108 milj.kr. RRV har i sin prognos beräknat detotala utgiftema till 482 739 milj.kr. Verket har beaktat förslagen tilltilläggsbudget 1, där utgifteraa uppgick till 8 197 milj.kr. RRV har beräknatbelastningen på anslaget Räntor på statsskulden m.m. till 63,4 miljarderkronor. Denna beräkning har utgått frän den räntenivå som observerades den 15november 1991. 1 enlighet har en ny beräkning gjorts den 19december 1991. Denna beräkning skulleemellertid bli missvisande för statsskuldväxlar eftersom räntenivån idecember var beroende av speciella interaationella omständigheter. Beräkningen av ränteutgifter förstatsobligationer baseras på sedvanligt sätt på gällande räntenivå.Detta beräkningsförferande har tillämpas för såväl innevarande budgetar sombudgetaret 1992/93. Jag beräknar ränteutgifteraa för /92 till61,. När det gällerden beräknade belastningen under övriga anslag räknar jag ned anslagen Reglering av prisstegringar under försvarsdepartementetmed 475 milj.kr.. Ålderspensionen med 158 milj.kr. och Studiemedel m.m.med 290 milj.kr med anledning av ny information. Med anledning av prop. 1991/92:81 Om kompensation tillensamföräldrar med anledning av slopad skattereduktion räknar jag uppanslaget Bidragsförskott med 410 milj.kr.Vidare räknar jag upp anslagen Bidrag till sjukförsäkringen med 123 milj.kr.och Förtidspensioner med 50 milj.kr. med hänsyn tagen till nyinformation. 1991/92:100 Bil. Räntor pä statsskulden /92 Beräkning till grund för statsbudgeten Räntor på inhemska lån m.m. Räntor på utländska lån Valutaförluster, netto 55.5 5,80,6 Enligt RRV kommer de totalaanslagsbehållningarna på reservationsanslag under innevarande budgetar att ökamed 5 168 milj.kr. och uppgå till 35 889 milj.kr. Med anledning av beslut omindragning av reservationsmedel, som följdav nettobudgetering av moms, beräknar jag anslagsbehållningama till 30,1miljarder kr. vid utgången av /91 och till 35,3 miljarderkr. vid utgången av budgetaret 1991/92. I tabell 4 redovisas utvecklingen avanslagsbehållningama mellan budgetåren 1990/91 och 1991/92. Prop.1991/92:100 TabeU 4. Anslagsbehållningama vid utgången av budgetåren 1990/91 och n-i i 1991/92 Bil.I Huvudtitel /91 1991/92 Regeringen har genom utnyttjande avfinansftillmakt beslutat om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Med anledning av detta beslut räknar jag upp anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder med 1 300 milj.kr. Jag vill också nämna att RRV för Tillkommandeutgiftsbehov, netto tar upp . Jag beräknar dessautgifter till . Sammantaget beräknar jag därmed utgifteraa /92 till 481 199 milj. kr. Statsbudgetens utgifter /92 402 608 60 000 - 3 500 11 000 Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter /93 RRV beräknar statsbudgetens totalainkomster till 403 353 milj.kr. för budgetaret 1992/93. De skillnader iantaganden om pris- och löneutveckling som jag tidigare redovisat samt vissaförändringar som förs fram i förslaget tillstatsbudget för nästa budgetar påverkar statsbudgetens inkomster. I detföljande redovisas de förändringar av RRV:s beräkningar som jag därmedfunnit nödvändiga. I enlighet med vad jag anfört om den ekonomiskautvecklingen och ny information samt en delvis annan bedömning om utvecklingenav beskattningsbara realisationsvinster räknar jag ned inkomsttitelnFysiska personers inkomstskatt med 130inilj.kr. och upp inkomstttiteln./«nrfwÅ:a personers inkomstskatt med 293 milj.kr. Vidare räknar jagupp inkomst- Prop. titeln med 2033 milj.kr. med anledning av vad jag Bil. anfört om lönesummans utvecklingsamt förslag om delpensionsfonden som statsrådet senare idagkommer att framföra. med anledning av vad jag anfört om lönesummans utveckling. Sjukförsäkringsavgift, netto med 1071 milj.kr. med anledning av förslag om besparingar inom läkemedels-och tandvårdssubventioneraa som statsrådet senare i dagkommer att framföra. ner samma inkomsttitel med 991milj.kr. till följd av vad jag tidigare framfört om lönesummansutveckling samt ny information. Med anledningav förslag som chefen för kommer att framföraoch vad jag ovan anfört om lönesummans utveckling räknar jag upp inkomsttitelnÖvriga socialavgifter, netto med 8 376 inilj.kr. Till följd av vad jag anförtom lönesummans utveckling samt förslag somchefen för kommer att framföra räknarjag upp inkomsttiteln av arbetsgivaravgifter till arbetarskydds verket och arbetsmiljöinstitutetsverksamhet med 320 milj.kr. Till följd av en delvis annan bedömning angåendeutvecklingen av inkomsteraa av arvsskatt räknar jag upp . Med anledning av de förslag som presenterats iproposition 1991/92:49 om vissa frågor vidöverföringen av verksamheten vid till aktiebolagsformräknar jag upp inkomsttiteln 1 000 inilj.kr. Med anledning av vad jag anfört beträffende den privata konsumtionens utveckling räknar jag . 1 enlighet med regeringens beslut om nedsättning av allmänenergiskatt och koldioxidskatt räknar jag ner . Jag räknar vidare upp inkomsttiteln förfinansinspektionens verksamhet med 107 milj.kr. till följd av förslag somstatsrådet kommer att framföra och inkomsttiteln provning vid riksprovplats med 9milj.kr. med anledning av vad chefen för kommer attframföra . Jag räknar även upp inkomsttiteln avstatens verksamhet med 1 005 milj.kr. tillföljd av förslag som statsrådet samt chefema för jordbmksdepartementetoch kommer att framförasenare . Jag räknar upp inkomsttiteln på ADB-utrustningmed 300 inilj.kr. i enlighet med förslag somjag kommer attframföra. Jag räknar upp , netto med 1 123 milj.kr. med anledning av förslag somjag avser att framföra och slutligen räknar jag ner inkomsttiteln för företagshälsovård med 51milj.kr. med anledning av förslag som jag kommer att framföra senareidag. Sammanlagt innebär avvikelserna från RRV:sberäkningar en uppskrivning av inkomsteraa för budgetaret 1992/93 med 15 321inilj.kr. Jag beräknar således statsbudgetens inkomster för budgetaret1992/93 till 418 674 inilj.kr. Förändringaraa i förhållande till RRV:sberäkningar framgär av tabell 6. 3 1991/92. 1 saml Nr 100. Andringar i RRVs beräkningar av statsbudgetens inkomster budgetåret1992/93 1991/92:100 Bil. Övriga socialavgifter, netto Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsverket och arbetsmiljö- Avgifter för finansinspektionens verksamhet Avgifter för provning vid riksprovplats Övriga inkomster av statens verksamhet Statliga pensionsavgifter, netto Summa förändringar enligt föredraganden Avslutningsvisvill jag redovisa förändringaraa i indelningen av statsbudgetens inkomster iförslaget till statsbudget för /93 (tabell 7). Tabell 7, Förslag till förändringar i uppställningenav statsbudgetens inkomster /93 Inkomsttitel/Inkomsthuvudgrupp/lnkomstgrupp 1144 Lotteriskatt 1241 Utbildningsavgift 1342 Skatt på värdepapper 1453 Totalisatorskatt 2116Affärsverketsvenska kraftnäts inlevererade utdelning 2117Domänverketsinlevererade överskott 2119 svenska kraftnäts inleverans av motsvarigheten lill statlig skatt2121 inlevererade överskott 2313 Ränteinkomster på statens avdikningslån 2323 Räntor på övriganäringslån, Statens jordbruksverk 2327 Räntor på statens vattenfallsverks statslån 2381 Ränteinkomster på lån tillpersonal inom utrikesförvaltningen Ränteinkomster på lån for kommunala markförvärv 2523 Avgifter för särskild prövning och fyllnadsprövning inom skolväsendet 2544 Avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar 2549Avgifter förprovning vid riksprovplats 3122 inkomster av försålda byggnader och maskiner 3125 inkomster av försålda byggnader 4122 Återbetalning av statens avdikningslån 4137 Återbetalning av övriga näringslån. 4511 Återbetalning av lån till personal inom utrikesförvaltningen 4513 Återbetalning av län för kommunalamarkförvärv 5116 Statens vattenfallsverks amorteringar 5121 Avskrivningar på fastigheter 5141 avskrivningar UpphörUpphör Ny inkomsttitel Ny inkomsttitel Imitt förslag till statsbudget för budgetaret 1992/93 uppgår utgiftema sammanlagttill 489 457 milj.kr. Utgiftsanslag exkl. statsskuldräntor svarar då för 421957 milj.kr. Anslagsbehållningarnapå reservationsanslag beräknas minska med 4 500 milj.kr. under budgetaret1992/93. I syfte att förslaget till statsbudget skall visaen realistisk budgetbelastning förs på budgetens utgiftssida upp postenBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Denna beräknas bli negativoch uppgå till - . Vid beräkningen av denna post har en uppskattninggjorts av sådana utgifts- ochinkomstförändringar som inte redovisats på något annat stalle ibudgeten. Prop.1991/92:100 Bil. Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1991/92 och 1992/93 Medhänvisning till redovisningen i det föregående beräknas utfellet avstatsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetar och förslagettill statsbudget för /93 såsom framgår av tabell 9 och tabell10. Sammanfettningsvis beräknas budgetunderskottet till -47,/92 och till /93. Statsbudgeten budgetåren 1990/91-1992/93 enligt enligt RRV föredraganden Inkomster Utgifter exkl. statsskuldräntor Statsskuldräntor -34,5 -5,5 -50,6 -47,7 1991/92:100 Bil.1 rscoot»rj\oooTftTj-o\r(S'ooc Ovav-vi-oor--tN>/Cv(ncn>oooo. Tj-iovnovTTcrirvovnooo OQ oonOvCvr»ncO'-Ovro tr~vo QvotO'*-" m m-H c-VO m - -|"S S"S S-s s e c i § S gc-S gtt |-|-sIi|-.eJ| « c -3 «2 b U *" - iS F- fll o ? * ni - iTZ E « 2 j: "> iä S E g o a - l-f S-g g- C 60 Jä , ea I- " VO t- o >r) o 00 ■ Ov O r O r- - t 00 cn - ,-1 ■* VO rr O c*% t - t cn cn t CN 3 1/1 2 Underliggande budgetutveckling Prop. 1991/92: lOO Bil I Den underliggande utvecklingen avstatsbudgetens saldo erhålls när det redovisade saldot korrigeras föreffekter som är av tillfällig art eller hänger samman med ändringar i redovisningsprinciperna. används de förhållanden som skallgälla för budgetaret 1992/93. innebär att den underliggandebudgetutvecklingen i ett budgetförslag inte kan jämföras med den i ett tidigare. Det bör betonasatt det ofta är en bedömningsfråga om en enskild post skall betraktas som enreguljär inkomst/utgift eller som en extraordmär effekt. Trots attavgränsningaraa i det enskilda fellet inte är helt självklara anser jag detändå angeläget att redovisa en beräkning där de extraordinära effektema uteslutits, så att statsbudgetens underliggandeutveckling klargörs. På inkomstsidanhar bl.a. följande effekter betraktats som extraordinära vid framräkning avdet underliggande budgetsaldot: vissa engångsvisa höjningar/sänkningar av skatter eller avgifter tillfålligaextra inleveranser från afiarsverk till statsbudgeten inkomsterfrån sjukförsäkringsfonden och delpensionsfonden Pä utgiftssidan har bl. a. följande effekterbetraktats som extraordinära vid framräkning av det underliggandebudgetsaldot: valutaförluster/vinster som uppstar vid amortering av statens utlandslån Tabell 11 visar statsbudgetens underliggandeutveckling I990/9I-I992/93. UnderUggande budgetsaldo för budgetåren1990/91:1992/93 1990/91 1991/92 1992/93 Underliggande budgetsaldo - 33,2 - 65,2 - 93.6 Som andel av BNP - -4,- 6, 3 Budgetunderskott och statsskuld Statensbudgetsaldo utgör den viktigaste förklaringen till statsskuldens förändringoch storlek. Förhällandet är emellertid inte sä enkelt som att statsskulden enbart är lika med de ackumuleradebudgetunderskotten och att statsskuldförändringen ärlika med budgetunderskottet . Statsskuldförändringenunder en given tidsperiod är i stället lika med det totala, utifrån kommande lånebehov som staten har att fmansierasamt effektema av de tillfälligabokföringstransaktioner av dispositiv karaktar Prop. 1991/92:100 som vidtar och som påverkar statsskuldens storlek. har till uppgift att låna föratt iinansiera utgifter som beslutatsav och som inte tacks av statsinkomster. Budgetunderskottetutgör den viktigaste beståndsdelen i detta lånebehov (tabell 12). Det är emellertid inte det redovisadebudgetutfellet baserat på inkomst/ut-giftsmässiga principer som ärrelevant i det här sammanhanget, utan i stalletdess kassamässiga motsvarighet som är utfellet på statsverkets checkräkning i . 1 tabellen ärskillnaden mellan redovisat budgetutfell och rörelserna på statsverketscheckräkning angivet som kassamässiga korrigeringar. Dessa korrigeringar kan iallmänhet endast göras i efterhand när utfelien är kända. 1 prognosperspektivetantas att de kassamässiga flödena är lika med budgetsaldot. Avskattningen avföretagens reserver i samhand med att det nya skattesystemet trädde i kraft år1991 skedde inledningsvis på ett sådant sättatt de inbetalade medlen inte påverkade budgetsaldot utan enbart lånebehovet.Från och med budgetaret 1991/92 sker dock inbetalningen till budgeten. 1 och med att Vattenfell ombildas till ettaktiebolag omvandlas verkets statslån till ett lån i riksgäldskontoret.Detta sker genom att övertar Vattenfells statslån på 15.5miljarder kronor och avskriver detta lån.Riksgäldskontoret länmar ett lån på samma belopp till Vattenfell. Transaktionerna nettopåverkar varken budgetutfell eller lånebehov. Riksgäldkontoret har, förutom denna speciellalångivnmg till Vattenfell, enomfettande utlåning till affärsverk och myndigheter, bl.a. till CSN förstudielån. utlåning påverkar inte budgeten men väl länebehovet. Statsskuldensförändring påverkas därutöver av transaktioner av dispositiv karaktar somriksgäldskontoret gör. Dessa transaktioner, eller skulddispositioner, är ofta betingade av tidsförskjutningar mellan de kassamässigabetalningar statsskulden ger upphov till och redovisningen av dessa. Somexempel kan nämnas utbetalningar och regleringar av förskott för inlösen avobligationer och premieobligationsvinster. Valutaomvärderingarutgör en annan betydelsefull del av skulddispositionerna. Valutaskuldenvärderas löpande till aktuella valutakurser samtidigtsom avräkningen mot statsbudgeten enbart avser de realiserade valutadifferensema. Redovisningen av uppköptaobligationer sker däremot numera påett sätt som inte påverkar statsskuldens förändring. Prognosen förskulddispositionerna innehåller enbart beräknade realiseringar av valutadifferenser. Dessa utgör en del avförändringaraa pä valutaomvärderingskontot. De övrigaskulddispositionerna kan inte prognostiseras. Länebehov och statsskuld Prop.1991/92:100 Miljarder kronor p., .. -0,1 -1,0 -15,5 30,0 -5,0 Statsskuld vid utgången av resp. budgetår Anm:Inbetalning markeras med minustecken. 4Styrning av statsförvaltningen och de finansiella förutsättningarna förmyndigheterna En samlad och långsiktig strategikrävs för att få till ständ en begränsningav de offentliga utgifteraa. Den långsiktiga utgiftsstrategi för den offentligasektora som regeringen föreslog i höstens budgetproposition och som riksdagengodkänt (prop. 1991/92:38 FiUlO, rskr. 108) skapar nya föratsättningar för detfortsatte arbetet. Det arbete somjag kommer att presentera syftar till att lägga fest en strategi förregeringens styrning av de verksamheter som skall fortsätta att bedrivas tmder ett statligt huvudmannaskap.En renodling skall ske av de verksamhetsformer i vilka statligverksamhet bör bedrivas. Arbetet med att delegera ansvar och befogenheter tillmyndigheteraa skall fortsätta. Regeringenskall styra verksamheteraa genom att sätta upp mål för verksamheteraa, ställatydliga krav på resultat samt analysera och utvärdera de uppnådda resultaten.Delegering av ansvar kräver ett tydligt regelverk som anger myndigheteraas handlingsutrymme. Förutsättningar skallskapas för myndigheteraa att fetta rationella beslut. En sådan styrning ställer stora krav på ntyndigheternasredovisning och förutsätter en effektiv revision. Vidare måste myndighetsledningaraasoch styrelsernas ansvar tydliggöras. 4.1 Verksamhetsformer i staten Enfråga som alltid skall prövas innan styrningen av en verksamhet läggs festär om verksamheten är en statlig angelägenhet. För statlig verksamhet bör myndighetsformen tillämpasoavsett om verksambeten genomförs av myndigheten själv eller påentreprenad. Enligt min mening uppnäs stor handlingsfrihet för myndigheteraainom ramen för myndighetsformen genomden delegering av finansiellt ansvar Prop. 1991/92:1(X) och den förändrade styrning som ärunder införande. bör tillämpas enligt väl definieradekriterier utifrån verksamhetens behov av styrning ochfinansieringsformer. redogöra för arbetet med att sätta upp ett generellt regelverk för avgiftsfinansierad verksamhet i staten. verksamhet uttalade den tidigareregeringen (prop. 1990/91:100, bil.l.) att sädan ej bör bedrivas imyndighetsform utan att i dessa fell bör 1 samband medsådana överväganden bör alltid prövas om verksamheten bör bedrivas istatlig regi. det i normalfellet inte är lämpligtmed bolag under myndigheter. () fick iapril 1991 ett uppdrag att utreda konkurrensutsattaffärsverksamhet hos förvaltningsmyndigheteraa. uttalades i nämnda proposition enmycket restriktiv syn på statlig verksamhet i stiftelseform. Jag delar dengrandsyn som tidigare presenterats. Jag vill dock gå längre i arbetet med attklarlägga vilken verksamhet som staten bör bedriva.Med anledning av den syn på konkurrensutsatt verksainhet som regeringenredogjort för i prop. 1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiska politiken, kommer regeringen att överväga att ge riksrevisionsverkettilläggsdirektiv. Konkurrensutsatt verksainhet bör, om inte särskildaskäl talar för detta, ej bedrivas i myndighetsform och i normalfellet ej av staten. Om riksrevisionsverketsutredning visar att konkurrensutsatt verksamhet bedrivs hosmyndigheteraa bör regeringen återkomma inästa års budgetproposition med förslag till den fortsatta hanteringenav dessa verksamheter. Vid ombildning av statliga affärsverk ochmyndigheter till statligt ägda aktiebolag är det angeläget att statenbehåller den kompetens och den kunskap omdessa verksamheter som byggts upp inom RRV. Detta avser såvälredovisningsrevision som förvaltningsrevision. I dessa fell bör detta ske genom att ägaren staten i bolagsordningenföreskriver att RRV utses till revisor eller har rätt att utse revisor ibolagen. Även då staten medverkar vid stiftelsebildningar bör RRV utses somstatens revisor. I budgetförordningen anges vilket underlagmyndigheteraa skall lämna till regeringen inför budgetprövningen. Ienlighet med den syn jag redovisat päverksamhetsformer i statsförvaltningen bör i normalfellet stiftelsereller andra juridiska personer, såsom partssammansatta organ ochinteraationella organisationer, inte omfettas av budgetförordningen. 4.2 Mål- och resultatstyming 4.2.1 Den myndighetsinriktademål- och resultatstyrningen Erfarenhetema från budgetcykel 1 och budgetcykel 2 budgetproposition anmälde dåvarande chefen för civildepartementetsina erferenheter av den fördjupade prövningen av myndigheteraa i budgeteykel1. Av de myndigheter som var föremål for fördjupad prövning fick endast omkringhälften av myndigheteraa ett s.k. tre- Anledningen var attstatsmakteraa av andra skäl hade fettat Prop. 1991/92:100 beslut om översyneller var i färd med att verkstalla ett sådant beslut. 1 Föredragandenpekade också på att mänga myndigheter haft svårigheter att redovisa verksamhetens resultat. Erferenheteraa visade att myndigheteraasredovisning samt det redovisningstekniska stödet borde vidareutvecklas och att arbetet med att finna relevanta resultatmåttinom vissa områden var mer tidskrävande än föratsett. 1 budgetarbetet har ca 40 myndigheteri budgeteykel 2 genomgått fördjupad prövning. 1 likhet med förra åretkommer regeringen för nära hälften av myndigheteraa att lägga förslag om verksamhetensinriktning för en tre-års period. I likhet med är den främstaanledningen till att regeringen ej fettar ett tre-års beslut att utredningaroch särskilda översyner pågår. Även i övrigt är erferenheteraa likartade demsom anmäldes i föregäende års budgetproposition. Av de bedömningar jag kunnat göra sä är engenerell iakttagelse - med ett par undantag - att de fördjupadeanslagsframstallningaraa i budgetcykel 2 inte håller en högre kvalitet än dennivå som präglade budgetcykel 1. Det saknas framförallt ett samband mellananalysen av de resultat som uppnåtts och de argument för nya resurser sommyndigheteraa fört fram. Därmed har syftet med resultatstyrningen inteuppnåtts. 1 rapporterfrän både statskontoret och RRV förmedlas erferenheter från arbetet med den nya budgetprocessen. Slutsatseraa handlar dels om regeringskanslietssätt att göra bestallningar mot myndigheteraa och de direktiv och anvisningarsom regeringen gett, dels om myndigheteraas sätt att uppfetta dessastyrsignaler och de analyser som myndigheteraa förmedlat till regeringen. Bl.a.har följande iakttagelser gjorts. Signalerna från regeringen har varit otydliga vadgäller den nya budgetprocessen. Bestallningaraai de myndighetsspecifika direktiven frän regeringen är otydligtuttryckta och för omfettande för att möjliggöra för myndigheteraa att leva upptill stallda krav. Det är svårt att få fram resultatmått ochanalyser av resultetet från myndigheteraa. Styrsignalerna från regeringen vad gällerresultetmäl och resultatkrav har inte blivit klart uttryckta iregleringsbreven. Rapporteraa visar också att regeringskanslietsroll och ansvar i förhällande till myndigheteraa måste komma tilluttryck på ett tydligare sätt. De iakttagelser som gjorts överensstammer med minuppfettning att en rad åtgärder måste vidtas så att målsättningaraa förden nya budgetprocessen skall kunnafiillföljas. 1 vissa hänseenden handlar det om insatser som enbart berörregeringskansliet. Jag skall i det följande nännare utveckla min syn på det fortsatta utvecklingsarbetet vad gällerresultatstyrning. Inriktning av det fortsattaarbetet Prop.1991/92:100 I Jaganser det viktigt att markera att resultatstyrningen är stommen i Men perspektivetpå resultatstyrningen måste vidgas. Enligtmin uppfettning bör en ökad tonvikt läggas på sektorsövergripande analyser och utvärdering. Regeringen har ett ansvar för att sådana analyser fortlöpande kommer till stånd.På en sädan grund hör sedan den Resultatstyrningenmåste fungera i hela styrkedjan; frän regeringens sätt att formulera mäl för förvaltningen till styrningen inom denenskilda myndigheten med uppsatta resultatkrav för de egnaarbetsenheteraa. Arbetet har varit försiktigt och pragmatiskt. Detfmns , enligt min mening, anledning att sätta mälen för arbetet högre och attskärpa de metodologiska kraven i resultatstyrningen. Det finns efterdenna inledande period en rad positiva inslag i det pågående reformarbetet med den statliga budgetprocessen. Myndigheteraa serfördelar i den längsiktighet och de möjligheter till framförhållning som etttreärsperspektiv ger.