prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — och Asiatiska sidan av flera givarländerutfast bistånd till Sri Länka för återappbyggnad i landets konfliktdrabbadedelar, så snart konflikten upphört. Biståndet spelar en viktig roll för SriLänkas utveckling. är landets största biståndsgivare medan deledande bilaterala givaraa är , , , och Kanada.Samtliga bilaterala givare har uttryckt oro vad gäller utvecklingen avde mänskliga rättigheteraa i landet, och flera av dem har påtagligt minskatsitt bistånd. har finansierat en stor del avvattenkraftprojektet i Kotmale, ett av tre stora kraftverk inomMahaweliprogrammet. Det svenska stödet till Kotmale uppgick till och den sista utbetalningengjordes /88. av stödet harvarit bundet till upphandling i . Elproduktionen har varit i gång . Kraftverksbygget har genomförts på ett effektivt och professionelltsätt och blev färdigt före tidsplanen. Sedan har avslutats koncentrerasdet svenska biståndet tik landsbygdsutveckling, hälsovård och utbildning.Reservationen har ökat , främst beroende på det starktförsämrade säkerhetsläget. Medelsfördelningenframgår av följande tabek (milj. Disponibelt 1990/91 1991/92 Katastrofbistånd/humanitärt stöd Summa 69 60 359 Landsbygdsutveckling Prop.1991/92:100 Det svenska stödet tilllandsbygdsutveckling avser två distrikt. Program- ""■ met påbörjades och präglas av en medvetensträvan att nå fattiga befolkningsgrapper. I stöder manfrämst integrerad by-utveckling, skapandet av arbetstillfällen och socialinfrastraktur. I höglandsdistriktet stöder ett liknandelandsbygdsutvecklingsprogram, där främst insatser inom hälsovård ochundervisning pågår. Detta projekt riktar sig i första hand tillplantagearbetare i eftersatta områden, och innehåller även markvårdsinsatserbland svedjebrakare. Stödettill undervisningssektora syftar i första hand till att höja undervisningens kvalitet i plantageskolor och eftersattaprimärskolor på landsbygden. Sverigestöder ett program som och den lankesiska regeringen driver. Detta program syftar till attge samtliga bam ett fullgott skydd mot epidemiskasjukdomar samt att vaccinera kvinnor i fertil ålder mot stelkramp. Trots attsäkerhetsläget gör det svårt att nåvissa delar av landet har programmet enligt uppgift redan nått en täckningsgradpå . Humanitära insatser om 24 milj.kr. har /91 finansierats via landramen,bl. a. en repatriering av gästarbetare från Mellersta Östera. Ett tiotalsvenska enskilda organisationer erhåller stöd från SIDA om totalt 9,8 milj. kr. för sin verksamhet i landet.Däratöver ges direktstöd tik olika lankesiska kvinnoorganisationer. SAREC harsedan år 1976 stött forskning i Sri Länka, /91 med ca 7,5 milj. kr. Målet är att vidmakthållaoch stärka forskningskapaciteten ilandet. Verksamheten avser bl. a. forskning om vattenbufflar och jordbrak,samt marin forskning. Totaltutbetalades under /91 ca 92,6 milj. kr. till Sri Länka. Prop.1991/92:100 Bil. i .A j ... iL {murnt. > 1.» o Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person -totalt (exkl. östländer) 23,8 milj. (1989) (1980-89) (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling °P- 1991/92:100 4Jordbrak och boskapsskötsel sysselsätter av befolkningen och utgördärmed de dominerande sektoreraa i ekonomi. Industriutvecklingen har varit svag och många företagarbetar långt under sin kapacitet. Den svaga infrastrakturen på allaområden har bidragit till att reformförsöken går långsamt. Den ekonomiskakrisen har inneburit en försämring inom de sociala sektoreraa, främstutbildning och hälsovård. Utlandsskulden är mycket hög, och den teoretiskaskuldtjänstkvoten för beräknas uppgå till . Den faktiskt erlagdaskuldtjänsten uppgår dock till av exportintäkteraa. genomför ett ekonomisktstrakturanpassningsprogram i överensstämmelse med de policyriktlinjer somförordas av Interaationella valutafonden (IMF) och Världsbanken.Reformeraa har inkluderatliberalisering av utrikes- och inrikeshandeln, kraftig nedskrivning av valutan,avskaffande av subventioner, begränsning av kreditexpansionen och den statliga upplåningen samt uppjustering av räntenivån. Den ekonomiskautvecklingen har varit mer positiv än tidigare, bl. a. har BNP ökat med åriigen . BNP per capitahar ökat . Vidare har den negativa utvecklingen av export och industriproduktion vänts.Reformbehoven är dock fortsatt stora. Nödvändiga åtgärder inkluderarrehabilitering av den fysiska och sociala infrastrakturen, effektivisering avden offentliga sektom, privatiseringav flertalet statliga företag och en dämpning av inflationstakten. De socialasektorema skall ägnas ökad vikt liksom ansträngningar att öka de offentliganställdas löner, vilka urholkatskraftigt. För att kunna fullfölja strakturanpassningsprogrammet är Tanzaniaberoende av att biståndsflödet upprätthåks på en fortsatt hög nivå. Tanzaniaär en enpartistat, och partiet är överordnat parlament och regering. till parlamentet, som senast hölls ioktober 1990, medger dock i praktiken viss pluralism inom enpartisystemets ram.I augusti 1990 valdes presidentMwinyi till partiordförande efter . Regeringen har tillsatt enkommission för att studera enparti- kontra flerpartisystem. präglas av politisk stabilitet och ensocialt inriktad utvecklingspolitik.Generellt är läget avseende mänskliga rättigheter förhållandevis gott. Rapporter om missförhållandenförekommer dock, i första hand från polishäkten. Politisktfrihetsberövande rapporteras, främst från . Yttrande- och mediafrihetenär relativt omfattande men viss självcensur förekommer. svarar för av dettotala biståndet till och är det Andra stora givare är Nederländeraa, Cana- 362 da, , , , och EG. Utvecklingssamarbetetmed regleras av ett tvåårigt avtal för Prop. 1991/92:100 budgetåren1989/90-1990/91, omfattande totah 1 080 milj.kr som har Bil. 4 förlängts tillatt gäka även ett tredje år, /92, med 585 milj.kr. Sedan detsvenska biståndet inleddes har t.o.m. /91 sammanlagt ca7 miljarder kronor utbetalats (i löpande priser). Huvudmålet fördet svenska biståndet har varit att medverka tillstrakturanpassningsåtgärder som bidrar till ekonomisk återhämtning och tillväxt. Genom biståndssamarbetet skapas också föratsättningarför att upprätthålla standarden inom de sociala sektoreraa, t. ex. ifråga om hälsovård och undervisning. Huvudsektoreraa för samarbetet ärimportstöd, industri, undervisning, landsbygdens vattenförsörjning (HESAWA), skogs- och markvård,förvaltningsutveckling, telekommunikationoch energi. Inom biståndet ges ökad vikt åt åtgärder som främjar decentralisering och ökat folkligt deltagande samtinsatser som väraar om miljön. Medelsfördelningenframgår av följande tabek (milj. Industrisektorn, inkl Muflndi Landsbygdens vattenförsörjning (HESAWA) Landsbygdensvattenjorsörjning (HESAWA) Svensktstöd till vattenförsörjning på landsbygd har lämnats sedan år 1965.Under 1980-talet har insatsen utvecklats till ett integrerat program omfattande vattenförsörjning,hälsoupplysning och omgivningshygien (HESAWA, Health, Sanitation and Water).Stödet är koncentrerat till treregioner vid . HESAWA-programmet bygger på ett aktivtdeltagande av nyttjama, som till största delen är kvinnor, samt tekniskalösningar som är baserade på lokalsamhällets resurser och kun- 25 1991/92. 1 sami Nr 100. har mer än400 000 människor fått förbättrad vatten- Prop. 1991/92:100 försörjning genomprogrammets försorg. Erfarenheteraa visar att byboraa Bil. 4 har haft förmåga och vilja att planera och drivasin egen utveckling, att utbildningsaktiviteteraa har utvecklatmänniskors kompetens och kapacitet, att framsteg har gjorts i utveckling avanpassad teknik inom vatten-ochsanitetsområdet samt att genomförandekapaciteten växer successivt. Programmethar på flera sätt haft ett positivt inflytande på omgivningshygien ochfolkligt deltagande. Industrisektorstödetges främst till småindustri, exportfrämjande insatser, industriellainstitutioner och till rehabilitering av en cementfabrik och en förpackningsindustri. är delfinansiär avpappers- och massafabriken i . Denekonomiska krisen har lett till en försämring av utbildningskvaliteten. Biståndet till undervisning syftar till attmotverka denna försämring bl. a. genom produktion av läroböcker ochundervisningsmaterial, rehabilitering avskolbyggnader och utbildning av lärare. Stödet riktas till primär-ochvuxenutbildning samt yrkesutbildning. En betydande del avbiståndssamarbetet utgörs av importstöd för att säkerställa den import som ärnödvändig för den ekonomiska återhämtningen.Från och med år 1990 ges den största delen av importstödet tik det icke-administrativa valutafördelningssystemetOpen (), som inrättades . Biståndettill utveckling av förvaltningen avser främst åtgärder för att bistå finans- och planeringsministeriet bl.a. i fråga omskuldhantering, förvaltning, beskattning, statistik och revision. Skogssektorstödet inriktas på byskogsbrak, mark-och miljövård och ges i form av utbildning, utrastning ochinstitutionellt stöd. Samarbetet inomhälsosektora avser ett nutritionsinstitut samt ett program förfamiljeplanering och AlDS-kontroll. är den största mottagaren avbistånd genom svenska enskilda organisationer. Ett trettiotal organisationer är engagerade i projekt inom bl.a. hälsovård, undervisning och landsbygdsutveckling. har , genom SIDAs demokratianslag, finansierat 364 insatser som syftar till att främjademokratiutvecklingen i . 1991/92:100 drag har bl. a. givitstill seminarium om flerpartisystem i och en Bil. 4 av presidententillsatt kommission om flerpartisystem/enpartisytem har besökt för attstudera svensk demokrati, partiväsende och sam-hällsstraktur. Representanterför och opposition besökte vidare under de svenskavalen . Genom SAREC lämnas stöd till tanzanskaforskningsinstitutioner, huvudsakligen för forskning inom medicin, jord- ochskogsbrak. Inom SADCC-samarbetet pågår två större projektavseende rehabilitering av Dar es Salaams hamn och upprastning avTAZARA-järavägen. Utbetalningar tilldessa projekt beräknades till 57 milj.kr. Under /91 har givitsärskilt betalningsbalansstöd till om totalt 100 milj.kr. Av dettagavs 50 milj.kr. till OGL-systemet,medan 50 milj. kr. användes för att underlätta skuldtjänstbetalningar på äldre icke-koncessioneka lån tillVärldsbanken. Totak utbetalades under /91 ca750,2 milj.kr. Prop.1991/92:100Bil. :./*'''K ' L Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person 16,8 milj. (1989) (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling P; 191/92:100 SedanYoweri Museveni bildat en samlingsregering har nationellförsoning och återappbyggnad satts i förgranden efter ett terrorvälde somunder förstörde stora delar av landets ekonomi och infrastraktur. Meden BNP per capita på endast är Ugandaär ett av världens fattigaste länder. Regeringen har kommit långt i sin strävan att uppnåmakroekonomisk balans, men en rad svåra ekonomiska problem återstår attlösa. genomför med hjälp avVärldsbanken och IMF ett strakturanpassnings- och återappbyggnadsprogram. Denekonomiska tillväxten har de senasteåren legat kring 6 . Producentpriseraa för bl. a. kaffe, som svararför av exporten, har ökat, inflationen minskat och den offentliga växelkursen i stortsett anpassats till marknaden. Ett omfattande program för rehabilitering avinfrastrakturen genomförs med stödav utländska givare. Statens begränsade förmåga att generera inkomsterhar medverkat till stora underskott i statens budget. En oroande faktor är denstora armén och de höga militäratgifteraa. Det sjunkande världsmarknadspriset på kaffe harslagit mycket hårt mot . Trots ökad produktion harexportintäkteraa mer än halverats. beräknas värdetav kaffeexporten till endast 125 milj. US dollar. Staten är helt beroende avbidrag från utländska givare för att klara betalningarna på den storautlandsskulden. Det största samhällsproblemet i är dendramatiska ökningen av AIDS blandbefolkningen. uppskattas att över en miljon ugandier bär på HIV, av vilka över 25 000är bam . Omsmittospridningen inte minskar riskerar landets befolkningstillväxt attstagnera . Regeringen är mycket medveten om problemets omfattningoch har i sin kamp mot sjukdomen rönt positiv uppskattning både i intemationellpress och från givarsamfundet. Fredoch stabilitet har uppnåtts och oroligheter förekommer endast i vissadistrikt. Respekten för mänskliga rättigheter har klart förbättrats sedan Amin- och Oboteregimeraa. Allvarliga brotthar dock begåtts av rebekgrapperliksom av militära förband i de områden där strider fortfarande förekommer.Juridiska och humanitära övergrepp, delvis beroende på bristande resurser inompolisen och rättsväsendet, förekommer bl. a. i form av långa häktningstiderutan rättegång. Regeringen har visat stor öppenhet attdiskutera dessa frågor. Politiska partier registrerade iUganda är alltjämt förbjudna att driva offentlig partipolitisk propaganda. arbetar med en ny konstitution som beräknas vara klar . Yttrande och pressfriheten i är för afrikanska förhållanden tämligen stor. Kriti ska rapporter av bland annat Amnesty Interaational citeras i lokalamedia utan repressalier och myndighetema visar stor öppenhet för att diskutera frågor om mänskliga rättigheter. 4 beslöt att göra tillSveriges nittonde programland meden landram om 110 milj. kr. har det svenskabiståndet till landet utvecklats från ett renodlat katastroföistånd till ett långsiktigt stöd för återappbyggnad.Förhandlingar om ett tvåårigt avtal om utvecklingssamarbete genomfördes underhösten. Biståndet till kanaliseras främst genom enskilda ochinteraationella organisationer och är inriktat på rehabilitering ochåterappbyggnad inom främst de socialasektoreraa, stöd till kooperationen,betalningsbalansstöd samt insatserför demokrati och mänskliga rättigheter. Ett flertal mindre insatser finansierasutanför landramen. Medelsfördelningen inom landramen framgår av följande tabell (milj.kr. Hälsovård (, W Kooperationen (SCC) Hälsovård genom , , WHO och UNFPA Stödettill hälsosektora avser i första hand rehabilitering och uppbyggnad avprimärhälsovården och utgår i form av samfinansiering av ett antal insatsergenom ovan nämnda organisationer. Den exakta fördelningen mellan organisationema har ännu inte beslutats.Hälsostödet består av en förlängningav två insatser: AIDS-kontroll genom WHO och hälso- och AIDS-upplysningsprogram genom och . Trenya avtal planeras avseendeimmunisering genom , distriktshälsovård genom , mödravård-och familjeplanering genom UNFPA/WHO samt ett avslutande stöd tillVärldsbankens hälsoprogram. Sedanår 1987 stödjer UNlCEFs integrerade vatten- och hälso program. Programmet har gradvis ändrat karaktär från renodlad vatten försörjning tik utveckling avlokalsamhället i ett bredare hälsoperspektiv. Bland resultaten kan nämnas bättrevattenförsörjning åt ca 600 000 män- Prop. 1991/92:100 niskor i sydvästraUganda, uppbyggnad av lokalt anpassade underhåkssy- Bil. 4 stem för vattenanläggningar och utveckling avlokalanpassade hälsovårdsprogram. Genomen rehabilitering och förstärkning av jordbrakskooperationen gynnassmåbönderaas produktion och försäljning. Jordbrakskooperationen har traditionellt spelat en stor roll i Uganda.Sverige har genom SCClämnat stöd tilljordbrakskooperationen i med totalt 180 milj. kr. Aktuella insatser avser utveckling av den kooperativabanken och transportorganisationen,exportservice, återappbyggnad av jordbrakskooperationen i norra samt spridning av handredskap och utsäde tillkvinnliga familjeförsörjare. Under en förstafas koncentrerades insatserna pååterappbyggnad av kooperationen i Luwero-området. En spridning av stödet tik andra delar av landet föratses.Insatseraa kommer /92 att utvärderas. Isamarbete med ges svenskt stöd i form av samfinansiering till ett socialt katastrofprogram, det s. k.PAPSCA-programmet. Programmet omfattar aktiviteter riktade mot fattigagrapper samt de som på kort sikt påverkas negativt avstrakturanpassningsprogrammet. Behovetav ökad inhemsk energiproduktion är stort i och har hög prioritethos de ugandiska myndighetema. Medel från landramen har därför avsatts församfinansiering med BITS av ett världsbanksprojekt som syftar till rehabilitering av vattenkraftverket . GenomUNDP finansierar en nationell samordnare av katastrofbistånd. insats i samband med att blivit svenskt programland är inrättandet aven konsultfond som skall användas för bl. a. projektstudier inom avSverige och prioriterade områden. Stöd för mänskliga rättigheter ochdemokratisk utveckling är en viktig komponent i det hittillsvarande ochframtida biståndet. lämnats tik Inspector General of Goverament, som ärombudsman för att Prop. 1991/92:100 komma till rätta med korraption ochrättsröta inom förvaltningen. 4 gesockså till en kommission för mänskliga rättigheter och till åklagarmyndigheten. Kvinnobiståndges i form av direktstöd tik kvinnoorganisationer i och över miljöanslaget bidrar till skydd och utvecklingav . har ca 215 milj. kr. allokerats ivalutastöd till . Medlen har använts för samfinansiering av importstödgenom samt bidrag till återbetalning av gamla Världsbankslån. Sverigehar också givit 20 milj. kr. i importstöd till Östafrikanska ,, för vidare utlåning till den ugandiska industrin. hardessutom sju krediter lämnats tillden Östafrikanska på sammanlagt 190 milj. kr., somdelvis tillfaller . Drygt 100 ugandier harmedverkat i BITS interaationella kurser. BITS har även för avsikt att lämnaen kombinationskredit för rehabiliteringen av vattenkraftverket . Genom SAREC lämnas stöd till kvinno-, AIDS- ochsamhällsvetenskaplig forskning.SAREC planerar att öka forskningssamarbetet med främst genom ökatstöd till . Flera svenska enskilda organisationer ärverksamma i . Bl.a. arbetar med vattenförsörjning i en avprovinserna och Pingstmissionens u-landshjälp med rehabilitering av flyktingar. Totaltutbetalades under /91 ca. 207,5 milj. kr. Prop.1991/92:100 BiL4 Befolkningstillväxt/år BNP/invånare (1989) (1980-89) Offentligt nettobistånd/person -Totalt (exkl. östländer) . (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling IP; 1991/92:100 4 är mycket tättbefolkat, särskilt i debördiga slättområdena. Befolkningstillväxten utgör ett stort problem. Miljönutsätts för svåra påfrestningar på grand av svedjebrak och skogsavverkning,främst för brännved. De infrastrakturella effektema av kriget är alltjämtstora, särskilt i delar av södra . 1989 och del av 1990 var år som innebar en vändpunkt i reformpolitik med betydande ekonomiska framsteg; inflationen sjönk kraftigt, växelkursema stabiliserades, prisregleringamai stort sett eliminerades, jordbraksproduktionen ökade kraftigt etc.Detta uppnåddes som följd av kraftfullastabiliseringsåtgärder och en ökad satsning på familjebaserat jordbrak ikombination med goda väderleksförhållanden. befinner sig nu i en situation därfinansieringen av det höga budgetunderskottet (av BNP)ytterligare har försvårats av neddragningen av det sovjetiska biståndet.Fr.o.m. Ijanuari 1991 har ak handel medSovjetunionen skett i konvertibel valuta. Gulfkrisen har vidare medförtpåfrestningar genom högre oljepriser och återvändande gästarbetare. Denvietnamesiska reformpolitiken lovordades i samband med IMFs styrelsemöte , men inget klartecken gavs till förberedelsertill tecknande av avtal med . Genombrottet i den kambodjanskafredsprocessen har dock ändrat föratsättningaraa för ett sådant i positivriktning. , å sin sida, har förklarat sig villigt att i detta nya läge inleda en dialog mot en normalisering avrelationema med , varför ettavbrytande av det amerikanska handelsembargot inte osannolikt kan kommaatt aktualiseras framöver. Att hantera det stora budetunderskottet och klarabalansgången mellan den stigande inflationen och den ökandearbetslösheten är nu viktiga uppgifter för den vietnamesiska regeringen. Det vietnamesiska militäratillbakadragandet från ledde inte till de politiskaöppningar i , som den vietnamesiskaregeringen hoppades på. Den fortsatta fredsprocessen i påverkaremellertid intemationella situation och har underlättat dennormalisering av relationema till som pågår. Utvecklingen i och framför allt påverkar såvälden interaa politiken som de exteraa relationema i en mer öppen riktning.Samtidigt kan noteras att en generationsväxling nu synes på gång i det vietnamesiskaledarskapet. Läget vad avsermänskliga rättigheter är otillfredställande trots reformer, som alltsedan år1986 i "doi moi-anda" uppges ha genomförts till skydd för de mänskliga rättigheteraa. Alltjämthåks människor fängslade för sina åsikters skull. Den öppning av ekonomin somreformpolitiken inneburit ger större utrymme för privata initiativ. Rättsområdet är ett uttalat viktigt område där faktiska förbättringar har skett. har flera viktiga lagar 372 bl.a. inom skatteområdetutfärdats. Emellertid kvarstår den mycket svåra Prop. 1991/92:100implementeringsfasen. En ny företagslagstiftning som tillåter att privat- Bil. 4personer och olika typer av organisationerinvesterar i och etablerar aktiebolag, trädde i kraft 15 april 1991.Ett stort problem i den fortsatta reformpolitiken är bristen inom många områdenpå marknadsorienterade institutioner. Intresset förVietnam bland utländska företag har ökat markant, även om man fortfarande ärnågot avvaktande. Fram t.o.m. har ingått drygt 200 avtal medutländska företag. Inom de sociala sektorema är svårighetema stora.Provinserna förväntas i akt större utsträckning själva klara finansieringen avt. ex. undervisning och sjukvård. Avgiftsbeläggning är då ett måste. Biståndettill som inleddes /71 regleras i ett samarbetsavtal för budgetåren1990/91 och 1991/92. Till och med /91 har 5 881 milj.krutbetalats Det nuvarandebiståndet omfattar främst stöd tik skogsindustrin, hälsovård ochindustrirehabilitering samt importstöd. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Disponibelt 1990/91 1991/92 Detsvensk-vietnamesiska samarbetet har i första hand syftat till att stödja de ekonomiska reformema och återhämtningen i och därmed skapa föratsättningar för utvecklingbaserad på en marknadsekonomisk grand. Importstödet, industristödet, energistödet och stöd tillekonomisk administration utgör viktiga komponenter. Vidare är stöd till skog- och 373 markvård och hälsosektorabetydande beståndsdelar i samarbetet. 1991/92:100 mokratifrågan haren framskjutande plats i dialogen med . 4 samarbete pårättsväsendets område har inletts. Genom ett fortsatt stort importstödtikförs utländsk valuta för importsom är viktigt för att genomföra den ekonomiska reformpolitiken. Dennabiståndsform är av fortsatt betydelse . När en nåtts och samarbete medVärldsbanken, Asiatiska m.fl. inletts kommer den attminska till förmån för ökat stöd till de traditionella samarbetsområdena. Förvaltningsbiståndet utgör enannan viktig del av stödet till reformprocessenoch inriktas på samarbete inom skatteområdet samt utbildning och rådgivninginom det makroekonomiska området. Företagsledaratbildning och bankstödinkluderas i stödet till industrisektora. Stödettill skogssektora fortsätter med ökad tonvikt på markvård och familjebaseratskogsbrak. Insatseraa bidrar till Vinh Phus råvaratförsörj-ning.Yrkesskola- och transportinsatseraa i anslutning till Vinh Phu har förlängts i syfte att möjliggöra att planeradverksamhet avslutas. Det svenska stödet till massa- och pappersfabrikenVinh Phu avslutades när avtalenlöpte ut . övertog då fukt ansvar för anläggningen.Hittills har detta fungerat tikfredsstäkande. Stödet till industrisektora, somhittills omfattat upprastning av åtta små eller medelstora industrier, hargivit goda resultat. Ettbegränsat stöd till energisektora lämnas inom ramen för ett treårsavtal. Stödet till hälsosektora är ettcentralt inslag i samarbetet. För perioden /91-92/93 har ett avtal på 175milj.kr. Tyngdpunkten i programmetligger på primärvård, inklusive familjeplanering. Budgetår-stramning, privatisering och avgiftsbeläggningställer stora krav på löpande analys av sektoms utveckling. Miljöaspekter bevakas inom pågående program,framförallt inom skogsprogrammet. Samarbete inomkuhur- och lagstiftningsområdet planeras i samarbete Prop. 1991/92:100 med svenska institutioner. SARECssamarbete med påbörjades . Till och med budgetåret1990/91 har samarbetet stötts med totak 37,8 milj. kr.