prop · GF03102 · 1991-12-31 00:00:00 — i förhållande till den lagemppbyggnadsplan som detlivsmedelspolitiska beslutet förutsatte. Riksdagensbeslut innebar att . tilldelades livsmedelsfunktionenför lageruppbyggnad under /92. Den livsmedelspolitiskareformen kommer att leda till att resurserna i jordbruket minskar. Effekternaav avregleringen, som påbörjades den Ijuli 1991, är emellertid till stor del avlångsiktig karaktär. Omställningen av jordbruket till följd av denlivsmedelspolitiska reformen har , så långt det gär attbedöma, gått i avsedd riktning. På animaliesidan har i stort sett balansuppnåtts. På vegetabiliesidan är dock överskotten mycket stora trots att flerjordbrukare har anmält sig till omställningsåtgärderna jämfört med det . Somkomplement till programplanen har jordbruksverket redovisat konsekvenserna aven långsammare lageruppbyggnad under förutsättning av en ökning av den totalamedelstilldelningen till funktionen om . under perioden1992/93-1996/97 med utgångspunkt i de resurser som ställts till funktionensförfogande /92, vilka uppgår till totalt . Vid ensådan medelstilldelning bör enligt jordbruksverket en prioritering avinvesteringarna göras genom att i första hand investeringar i livsmedel förlageruppbyggnad i tillgodoses. Enligt det alternativ tillmedelsförbrukning som jordbruksverket härvid redovisat blir den totalamedelstilldelningen således lägre än det förslag som jordbruksverket förordar iprogramplanen och som vi återkommer till i det följande. Det är enligt vår meningsvårt att bedöma hur snabbt omställningen av jordbruket kommer attske och därmed i vilken takt resurserna i jordbruket kommer att minska. Härtillär det vidare oklart vilka konsekvenser , GATTförhandlingarna samtett svenskt medlemskap i kommer att fä på svensk livsmedelssektor.Regeringens bedömning är därför att lageruppbyggnaden av insatsvaror ochlivsmedel, i enlighet med riksdagsbeslutet , bör ske . Lageruppbyggnaden bör härvid givetvis inte avstanna utan fortgå,fast i långsammare takt. I det här sammanhanget vill vi understrykanödvändigheten av en väl avvägd balans - såväl av beredskapspolitiska somekonomiska skäl - mellan beredskapslagring och olika resurser inomlivsmedelssektorn. har, som vi tidigare redovisat, fått iuppdrag att noga följa utvecklingen i bl.a. detta avseende. 1991/92:102 Kapitel8 gemensamma programplanen för totalförsvarets civila del lämnar överstyrelsenför civil beredskap, i samråd med bl.a. jordbruksverket, förslag till årligfördelning av de ekonomiska planeringsramarna /93-1996/97.Livsmedelsfunktionen tilldelas därvid i samtliga ekono- miska ramar totalt 75 miljonerkr. föreslås tilldelas funktionen varderabudgetåren 1992/93-1994/95 och . De 75miljoner kr. som föreslås av överstyrelsen avser endast nytillkomna uppgifterutöver de som föranleds av den livsmedelspolitiska reformen. Medlen föreslås utnyttjasför läkemedelsförsörjning m.m. inom den civila veterinärverksamheten (15miljoner kr. ), anskaffning av kemikalier för att säkerställa hygieniska kravinom vattenförsörjningen i en kris- och krigssituation (.) samtvissa begränsade åtgärder för ABC-skydd (. Beredskapsätgärderföranledda av det livsmedelspolitiska beslutet ligger utanför den ekonomiskaplaneringsramen för totalförsvarets civila del och behandlas i jordbruksverketsprogramplan. Överstyrelsen föreslår isin programplan att samtliga beredskapsåtgärder inom livsmedelsfunktionen lyftsin i den ekonomiska planeringsramen. 1991/92:102 Kapitel8 Livsmedelsförsörjningenär enligt jordbruksverket en central del i den livsnödvändiga försöijningen.Livsmedelsförsörjningen under kriser/krig måste därför kunna med högsäkerhet. Utgångspunkterna förjordbruksverkets förslag i programplanen är regeringens planeringsanvisningarom krisers och krigs varaktighet samt de politiska beslut, och konsekvensernadärav, som fattas inom livsmedelspolitikens område, i första hand detlivsmedelspolitiska beslutet om en ny livsmedelspolitik . En annanutgångspunkt är målet att varje individ under kriser och i krig liksom i fredbör kunna få ca mätt i detaljhandelsledet. Genom 1990 årslivsmedelspolitiska beslut kommer jordbrukets omfattning att minska till följdav att överskottsproduktionen faller bort. De produktionsgrenar som ärsärskilt viktiga från beredskapssynpunkt och som kan komma att uppvisa störreminskningar utgörs av odlingen av brödsäd samt mjölkproduktionen. Ävenoljeväxtodlingen är viktig från beredskapssynpunkt. Förutom att produktionen ijordbruket totalt sett kommer att minska, kommer enligt jordbruksverket entyngdpunktsförskjutning av produktionen att ske söderut. Minskningen avjordbruksproduktionen och förskjutningen söderut kommer att medföramotsvarande utveckling inom livsmedelsindustrin. Den överkapacitet som funnitsväntas försvinna och koncentrationen till färre enheter väntas fortsätta. I programplanen harjordbruksverket bedömt utvecklingen . Denlivsmedelspolitiska reformen väntas som nämnts minska jordbruksproduktionen.För att klara försörjningen under en kris mäste en omställning ske avjordbruksproduktionen. Syftet med omställningen är att åstadkomma ensammansättning av kosten som är resurssnå-lare i den meningen att förbrukningenav importerade insatsvaror i jordbruket blir mindre. Genom att öka andelen vegetabilieri kosten på bekostnad av animalier uppnås detta syfte. Omställningen avjordbruket under en kris innebäratt odlingen av brödsäd, oljeväxter och potatis måste öka medan produktionen avkött, fläsk och ägg kan minska. Denskisserade omställningen leder till ett behov av brödsädsodling om ca 300 000ha och oljeväxtodling om ca 185 000 ha. Genom att jordbrukets omfattning kommeratt minska till följd av avregleringen, kan den ökning som kommer att krävas ien kris bli stor. Motbakgrund av de bedömningar om jordbrukets omfattning somjordbruksverket har gjort kan det enligt verket bli nödvändigt att vidtaåtgärder för att upprätthålla produktionen på en så hög nivå att det skall blimöjligt att från till ett annat öka produktionen tillräckligt mycket.Områden där sådana åtgärder kan komma att bli aktuella är brödsäds- ocholjeväxtodlingen samt mjölkproduktionen. Vad gäller produktionen av övriga animalierbedömer jordbruksverket att denna bör kunna minska utan att det frånberedskapssynpunkt behöver uppstå några problem. Inte heller bedöms någraproblem från beredskapssynpunkt uppstå genom den minskning av den totalaåkerarealen som kan förutses . Förperioden /93-1996/97 behövs enligt jordbruksverket totalt 2240,9 miljonerkr. för livsmedelsfunktionens beredskapsverksamhet, inkl. de 75 miljoner kr.inom den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del som avser nyauppgifter för funktionen. Av det totala medelsbehovet avser 690,7 miljoner kr.investeringar i beredskapslager och . driftskostnader fördenna lagring. Andra beredskapsåtgärder än lagring som tidigare beskrivitsstår för . Räntekostnaderna för investerat statskapital uppgår fill796,. Beredskapslagringenär den dyraste åtgärden inom funktionen. Den svarar för av medelsbehovet.Lagringen sker dels i form av s.k. insatsvaror till jordbruket(kvävegödselmedel, proteinfodermedel, bekämpningsmedel och köksväxtfröer) föratt klara en situation med minskad import, dels i form av livsmedel ochlivsmedelsråvaror för att klara ett angrepp mot landet som bl.a. kan innebäraatt mindre områden av landet blir isolerade, att den militärahandlingsfriheten blir begränsad eller att transporter till Norrlandomöjliggörs. Jordbruksverketföreslår större investeringar av insatsvaror underprogramperioden med motiveringen att det är angeläget att så snart som möjligtnå lagringsmålet för proteinfodermedel. Större investeringar budgetåret1992/93 föreslås också avseende livsmedel med motiveringen att det ärangeläget att snabbt komma vidare med den redan påbörjade lageruppbyggnaden iNorrland. Vadgäller beredskapslagringen av livsmedel föreslår jordbruksverket att den omstmktureringav lagringen som inleddes /91 fortsätter. Skälen till denna omstmktureringär dels att lagringen bör bli kostnads-effektivare, dels att tryggaförsörjningen i . Successivt kommer lagringen av brödsäd att öka ochäven nya produkter att införas i sortimentet (vegetabiliskt fett, gröna linseroch bruna bönor). Å andra sidan kommer lagringen av bl.a. köttkonserver ochmjölkpulver att minska. Lagringen av räkaffe och margarinråvaror kommer attupphöra. från den ekonomiska planeringsramen 1991/92:102 Kapitel8 kan en angelägen lagringav veterinära läkemedel och kemikalier för vattenverkens dricksvattenberedningpåbörjas. Lagring av veterinära läkemedel är angelägen för att kunnaupprätthålla livsmedelsproduktionen med så lite störningar av sjukdomar sommöjligt. Målet vad gäller vattenförsörjningen är främst att vid ett angrepp motSverige kunna säkerställa tillgången på dricksvatten för konsumenternasöverlevnadsbehov och minimibehovet för andra prioriterade förbrukare såsomsjukvård och livsmedelsindustri. Den mikrobiologiska kvaliteten hosdricksvattnet skall därvid kunna upprätthällas. Genom nämnda medel frånden ekonomiska ramen föreslås vidare åtgärder inom ABC-området. Målet under programplaneperiodenrörande skydd mot ABC- stridsmedel är främst att bygga upp förmåga att undvika ned-smittning,förmåga att upptäcka nedsmittning, förmåga att trygga livsmedelsförsörjningentrots insatser av ABC-stridsmedel samt förmåga att värna djuren. Kunskaperna omproblemen inom livsmedelsförsörjningen vid radioaktivt nedfall och insatsermed biologiska och kemiska stridsmedel är bristfälliga. Under programplaneperiodenskall kunskaperna inom dessa områden byggas upp. Vad gällerlivsmedelsverkets arbete kommer verket bl.a. attpåbörja studier av hur livsmedelskontrollen kan anpassas tillutrikeshandelsstörningar och till ett angrepp mot . Vid dessa studierskall bl.a. behovet av livsmedels- och vattenlaboratorier utredas. Vidarekommer möjligheterna att analysera sådana kemikalier eller mikroorganismer somkan tänkas få användning som stridsmedel t.ex. vid sabotage att utredas. 1991/92:102 Kapitel8 Anslagsfrågor för /93 Inköp av livsmedel m.m.för beredskapslagring 1990/91 Utgift 47 333 572 ReseI'ation 58 841282 1991/92 Anslag 42 876 000 1992/93 Förslag 83 959 000 Underanslaget anvisas medel för bruttoinvesteringar i beredskapslager av insatsvarori jordbruket och livsmedel. Medel som erhålls vid utförsäljning av lager tasdäremot upp som inkomst under anslaget Kostnader för beredskapslagring avlivsmedel m.m. Under anslagetanvisas medel för produktionsförberedelser, ABC-skydd ochransoneringsförberedelser. Förberedskapslagring av insatsvaror har jordbruksverket beräknat ett medelsbehov om88,. under /93. Utgångspunkten för jordbruksverketsförslag är en bedömning av utvecklingen av jordbruksproduktionen fram tillmitten av 1990-taIet med beaktande av konsekven- serna av de beslut som fattats inom livsmedelspolitikensområde, i första hand det livsmedelspolitiska beslutet . Minskningen avjordbrukets omfattning till följd av detta beslut medför attberedskapslagringen av handelsgödselkväve och foderprotein bör ökas. För beredskapslagring av kemikalier till vattenverkensdricksvattenberedning föreslår jordbruksverket investeringar motsvarande 19miljoner kr. och för ABC-skydd . För att klara livsmedelsförsörjningen under ett angreppmot som bl.a. kan innebära att mindre områden av landet blir isolerade,att den militära handlingsfriheten blir begränsad, att transporter tillNorrland omöjliggörs måste beredskapslager av livsmedel finnas tillgängliga.För beredskapslagring av livsmedel har jordbruksverket beräknat ett medelsbehovom totalt . under /93. förslagavseende livsmedel innebär dels en kraftig omstrukturering av beredskapslagringenför att göra den kostnadseffektivare, dels en utbyggnad för att tryggaförsörjningen i . Omstruktureringen av lagren påbörjades /91. Totalt beräknar jordbruksverket kostnaderna för Inköp avlivsmedel m.m. för beredskapslagring till . Vidingången av /92 fanns en reservation under anslaget om . Denna reservation beror dels på att medel för ransoneringsförberedelserfinns kvar från /91 eftersom det gamla systemet med person- ochberedskapskort visat sig kunna bibehållas t.o.m. trots att folkbokföringenfr.o.m. handhas av skattemyndigheterna i stället för avpastorsämbetena. Vidare harinvesteringsmedel avsedda för lagring av kalkammonsalpeter inte kunnatutnyttjas under /91. Det reserverade beloppet uppgår till ca 55miljoner kr. Skälet till att reservationen har gjorts är att den lagringsform(omsättningslager) som utnyttjats inte längre visar sig vara möjlig attutnyttja av kostnadsskäl. har dåvarande jordbruksnämndenförberett en långtidslagring av kalkammonsalpeter till lägre kostnader.Leveranser av kalkammonsalpeter för beredskapslagring har på-böijats . Vid utgången av /92 beräknas ingen reservation påanslaget föreligga. Prop.1991/92:102 Kapitel 8 I enlighet med vad vi tidigare anfört bör uppbyggnaden avberedskapslagren till följd av det livsmedelspolitiska beslutet ske under enlängre tidsperiod än vad jordbruksverket föreslår i sin programplan. Enligt vårmening bör vidare huvuddelen av anvisade medel under anslaget under budgetåret1992/93 utnyttjas för en fortsatt lageruppbyggnad av livsmedel i . Fördelta ändamål har vi beräknat . ur den ekonomiska planeringsramen för totalförsvaretscivila del tilldelas jordbruksverket. Av detta belopp bör 20 256 000 kr.investeras i lageruppbyggnad av kemikalier till vattenverkens dricksvattenberedningoch . bör utnyttjas för ABC-skydd. Under /93 tilldelas således inga medel förökad bered- Regeringen vill i det här sammanhanget erinra om att enomfattande uppbyggnad av lagren av insatsvaror har skett under budgetåren1990/91 och 1991/92, vilket innebär att inneliggande lager av insatsvaror idagsläget har ett återanskaffningsvärde i storleksordningen . Vad gällerransoneringsförberedelser m.m. får jordbruksverket använda de av verketreserverade medlen om . för detta ändamål. Anslaget bör sammanlagt föras upp med . Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. Prop.1991/92:102 Kapitel 8 1990/92 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag 199 774357 223 007 000 233 250 000 Från anslaget betalas driftskostnaderna förberedskapslagring av livsmedel m.m. samt kostnader för andra beredskapsåtgärderän lagring i form av planering m.m. Under anslaget Statens jordbruksverkanvisas medel för lönekostnader m.m. för viss personal. Till följd av redan gjorda investeringar i beredskapslagersamt de ökningar som verket föreslår under /93 harjordbruksverket beräknat kostnaderna för beredskapslagring till ,varav134 . För planeringsåtgärder har verketberäknat medelsbehovet till . Sammanlagt bör anslaget enligtjordbruksverket föras upp med . Med anledning av regeringens förslag om ökadeinvesteringar beräknas kostnaderna för beredskapslagring till 229 354 000 kr.För övergripande planering beräknas kostnaderna till . till för de deluppgifterinom funktionen som verket fullgör. Anslaget bör föras upp med sammanlagt . 1. godkänner inriktningen av funktionenLivsmedelsförsörjning m.m., 2.till Inköp avlivsmedel m.m. för beredskapslagring för /93 anvisar ettreservationsanslag pä , 3.till Kostnaderför beredskapslagring av livsmedel m.m. för /93 anvisar ettförslagsanslag på . Funktionen omfattar arbetskraftsförsöijning,arbetsmarknadsutbildning, vapenfriutbildning, arbetarskydd ocharbetsmarknadstvister. Arbetsmarknadsstyrelsenär funktionsansvarig myndighet för funktionen Arbetskraft.Arbetsmarknadsstyrelsens uppgift är att i fred planera för den krigsviktigasektorn så att behovet av personal under kriser och i krig säkerställs.Arbetsmarknadsstyrelsen beräknar behovet av medel för planläggnings- ochövningsverksamhet för arbetsmarknadsverkets del till . Arbetsmarknadsstyrelsensförberedelser för att underlätta arbetsmarknadens anpassning till devarierande förutsättningarna under kris och i krig fortskrider ocharbetsmarknadsstyrelsen bedömer att satta mål kommer att kunna uppnås underförsvarsbeslutsperioden. Prop.1991/92:102 Kapitel 9 Regeringen avser fastställa följande mål för frnktionen Entill följd av kriser och krig kraftigt ökad rörlighet på arbetsmarknaden skallkunna hanteras så att för totalförsvaret viktiga verksamheter kan upprätthållas. Ett antalpågående utredningar kommer att innebära förslag som påverkar de personellaresursernas utnyttjande inom totalförsvaret. Det gäller såväl olika pliktlagaroch författningsstöd för ianspråkstagande som former för uttagning, utbildningoch personalredovisning. Främst avses utredningen om totalförsvaretspersonalförsörjning genom pliktsystem (Dir 1991:40), utredningen om frivilligmedverkan i totalförsvaret (Fö 1990:02), utredningen om lednings- ochmyndighetsorganisationen för försvaret (LEMO) samt arbetsmarknadsstyrelsensutredning om totalförsvarsverksamheten inom arbetsmarknadsverket. Inriktningenav arbetskraftsfunktionen kommer också att påverkas av dessa pågåendeutredningar. Med stöd av olika ställningstaganden med anledning av dessautredningar, och om så erfordras, torde en förordning om totalförsvaretspersonalförsörjning senare kunna utarbetas. Den s.k. CFL-utredningensförslag till en lag om civilt försvar (SOU 1989:42) innefattar bestämmelser somberör nuvarande regler om civilförsvarsplikt. Inriktningenav funktionen bör vara att för det krigsomställda samhälletspersonalförsörjning var och en bör utföra den verksamhet som han eller hon ärbäst skickad för genom sin fredstida utbildning och yrkeserfarenhet. Med hänsyntill krigssamhällets krav och behov av arbetskraft måste personalförsörjningendock förstärkas genom pliktlagar samt aktiv arbetsförmedling och rörlighetsstimulerandeåtgärder. Depersoner som genom pliktlag eller frivilligavtal blir uttagna, utbildade och krigsplaceradeför krigsuppgifter samt anställda i krigsviktig verksamhet är medvetna om sinauppgifter i totalförsvaret men i det krigsomställda samhället kommer att verkamän och kvinnor, som i fred inte vet om att de kan få viktiga uppgifter itotalförsvaret. Dessa måste genom lämplig information och eventuell vissövningsverksamhet bli medvetna om sina totalförsvars- uppgifter.Tanken om totalförsvaret som hela folkets angelägenhet skulle då Prop.1991/92:102 få ordentligt genomslag. Dådet i det krigsomställda samhället kan uppstå konkurrens om arbetskraft,speciellt nyckelpersoner, mäste det klarläggas vem som har rätt att ta ut,utbilda och krigsplacera dessa olika personer. F.n. ses detta över av ensärskild utredning (Fö 1991:02) om totalförsvarets personalförsörjning genompliktsystem (dir 1991:40). 1991/92:100 bil. 12 har regeringen föreslagit aft till arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för /93 anvisa ett ramanslag på . exkl. mervärdesskatt över den ekonomiskaplaneringsramen för den civila delen av totalförsvaret för plan- ochövningsverksamhet. godkännerinriktningen av funktionen Arbetskraft. 20 1991/92. Flyktingverksamhet som en funktion inom totalförsvaretscivila del omfattar dels uppgifter som motsvarar det mottagande av flyktingaroch asylsökande som reguljärt förekommer i fredstid, dels de uppgifter somtillkommer i fråga om mottagande och omhändertagande av flyktingar och andrautlänningar som under kriser och i krig kan komma att söka en iSverige. har ansvaret för funktionen. Verket har ifredstid en organisation för flyktingmottagandet med betydande kapacitet ochflexibilitet. Verket fick en regional organisation . En överarbetningav beredskapsplanerna pågår med anledning av den nya organisationen. Bl.a. ärdet angeläget att klarlägga vissa gränsdragningsproblem i fräga om länsstyrelsernasoch invandrarverkets ansvar på regional nivå. Prop.1991/92:102 Kapitel 10 Regeringenavser fastställa följande mål för frnktionen. Under kriser och i krig skall så långt som möjligt medhänsyn till bl.a. inströmningen av skyddssökande tillämpas i fredstid gällandeprinciper för mottagande och omhändertagande av flyktingar och asylsökande.Dessa skall beredas nödvändig samhällsservice med beaktande av kris- och krigsmiljönssärskilda krav. De flyktingar som behövs och som passar härför skall utnyttjaspå arbetsmarknaden. Huvuddelen av landets kommuner har byggt upp kunskap omoch erfarenhet av flyktingmottagande. Detta är värdefullt i en kris- ellerkrigssituation eftersom det är kommunerna som svarar för det praktiskaflyktingmottagandet. Invandrarverkethar utrett frågan om den framtida utformningen av beredskapen för mottagandeoch omhändertagande av flyktingar under kriser och i krig och lämnat sinaförslag till regeringen . Utredningen har remissbehandlats. En del avförslagen har redan genomförts. Andra tas upp i beredningen av CFL-utredningensbetänkande (SOU 1989:42) Det civila försvaret. Därefter avser regeringen taställning till om ytterligare författningsändringar bör initieras. Med stödav 12 kap. 4 § utlänningslagen (1989:529) har regeringen bemyndigats att redani fredstid utarbeta och ge offenfiighet åt de regler som skall gälla i krig,vid krigsfara eller sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda avkrig eller krigsfara som har befunnit sig i och som rör utlänningar.Bemyndigandet omfattar alltså även befogenheter att meddela föreskrifter somrör flyktingar som redan tagits emot i och flyktingar eller andrautlänningar som söker i . godkänner inriktningen av funktionen Flyktingverksamhet. 21 1991/92. Funktionen Energiförsörjning Prop. Kapitel11 Verksamheten inom funktionen Energiförsörjning syftar fill att tillgodose samhälletsbehov av energi under kriser och i krig. ()är funktionsansvarig myndighet. Inom funktionen har också statenskärnkraftinspektion uppgifter. Bränsle- och elförsörjningsnämnderna träder ifunktion efter särskilda regeringsbeslut. Regeringenavser fastställa följande mål för frnktionen. Energiberedskapenskall inriktas på att under kriser och i krig med hög säkerhet trygga entillräcklig energitillförsel för individens överlevnad och samhälletsfortbestånd. Beredskapsplaneringen skall utgå ifrån att i händelse aven internationell försörjningskris eller en annan kris- eller krigssituationhelt eller delvis kan bli beroende av inhemska försörjningsresurser. I det fredstidaarbetet skall tillräcklig hänsyn tas till beredskapsaspekterna. Planeringen påberedskapsområdet skall vara flexibel för att kunna trygga försörjningen underolika kris- eller krigssituationer. Ransoneringar och regleringar skall kunnagenomföras. Detär av stor betydelse att samhällets behov av energi kan tillgodoses underkriser och i krig. Beroendet av importerad olja är fortfarande ett av destörsta problemen från beredskapssynpunkt. Även i fredstid kan störningar itillförseln allvarligt påverka levnadsstandard, sysselsättning och utrikeshandel.Redan under normala förhållanden måste därför åtgärder vidtas för att det skallbli möjligt att i krissituationer utnyttja tillgängliga resurser på bästa sättoch därmed minska störningarnas effekter. Statsmakternaangav försvarsbeslut mål och inriktning för försörjningsberedskapeninom energiområdet inför kriser och krig (prop. 1986/87:95, FöUll, rskr. 310).Våren 1991 beslöt (prop. 1990/91:102, FöU8, rskr. 285) att dennainriktning av försörjnings- beredskapen i huvudsak skulle gälla även förverksamheten under /92. Regeringenuppdrog ijuni 1991 åt att i samverkan med överstyrelsen för civilberedskap och andra berörda myndigheter, branschorganisationer, m.fl.klarlägga hur försörjningsberedskapen /93 - 1996/97skall säkras inom bränsle- och drivmedelsområdet. Isamband med programplanearbetet har utarbetat ettunderlag för beslut om funktionens inriktning och resursåtgång inför perioden /93- 1996/97. Underlaget i form av en delrapport inlämnades till regeringen iseptember 1991. Försörjningsberedskapen på olje- och kolområdet Sedanflera decennier har en av huvuduppgifterna för energipolitiken varit att minska oljeberoendet.En rad åtgärder har vidtagits från statsmakternas 311 sida föratt minska användningen av energi och ersätta olja med andra energislag.Därvid har styrmedel av ekonomisk, administrativ och informativ karaktärutnyttjats. Minskningenav oljeberoende har gätt mycket snabbt.