prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Mänskligaegenskaper som tolerans och hänsyn tränas i det dagliga umgänget inom skolan,men byggs också under och motiveras med kunskaper. Att ha kunskaper -och i delordet inbegriper jag även färdigheter - bidrar till all bygga upp självförtroendet,vilket är en viktig uppgift för skolan. Man kan alltså sä- Prop. 1991/92:100 ga att kunskap är både mål och medel för skolan. En annan utgångspunkt för utbildningspolitiken ochsynen på skolans mål är en människosyn som bygger på alt alla människor kan utvecklas, växa ochutveckla sin personlighet. Del är på enskilda människors förmåga att, självaoch tillsammans med andra, skapa, ta ansvar och finna lösningar som helasamhället vilar. Skolan ska vara ett uttryck för samhällsgemenskapens viljaatl ge varje individ maximalt goda förutsättningar alt utveckla sin inneboendeförmåga - hela samhället har intresse av atl så sker. Den sneda könsfördelningen vad gäller dem som haransvaret för utbildningen försvårar jämställdhetssträvandena. I förskolan ochpå låg-och mellanstadiet möter barnen nästan bara kvinnliga barnskötare, förskollärareoch lärare. Den här sneda könsfördelningen innebär en frånvaro av manligaförebilder för pojkarnas dei och riskerar alt befästa rollmönster istället förall uppmuntra självständiga individer. Utbildningsväsendet måste aktivt ta ställning för allmotverka det traditionella könsrollstänkandet som möter oss överallt isamhället. Det handlar myckel om all förändra attityder. Eleverna måste lillexempel få möta såväl kvinnliga som manliga författare. De måste också få möjlighetatl studera både kvinnors och mäns villkor i olika kulturer. Jämställdhetsfrågorna måste ingå som en naturlig del iundervisningen. Ytterligare en viktig utgångspunkt när framlidenskunskapskrav diskuteras är de allt snabbare förändringarna av teknologi och går oftast från det att en elev börjar skolan till dess atthögskolestudierna avslutas. Under den tiden hinner myckel förändras iförutsättningar, kunskaper och spelregler. Det ställer krav påutbildningsväsendets flexibilitet och mångfald. Det ökar också betydelsen avatt utbildningen lär ul vägar och arbetsmetoder att söka, sovra och bearbetakunskap och information. Den snabba förändringen ställer större krav påförankring. I av snabb förändring ökar betydelsen av utbildningensansvar för att förmedla kunskap som är beständig i så måtto all den hållersitt värde även . Jag tänker bl.a. på de allt viktigare kärnämnena, såsom språk ochmatematik. Men dit hör också den kunskap som bygger upp individensegen identitet och ger en kulturell förankring. Därvidlag är den etiska dimensionen,liksom kunskapen om hembygden, det svenska språket, historia och kultur i vidmening särskill viktiga. Skolan bör bidra lill att stärka förmågan all göra eliskaställningstaganden. Skolan är politiskt och livsåskådningsmässigl neutral menden är inte och skall inte vara värdemässigt neutral. Den bör liksom tidigarebygga på de etiska normer, såsom människolivets okränkbarhet, individensfrihet, solidaritet med svaga och utsatta, respekt för den enskilda människanssärart och integritet och allas likavärde vilka genom etik och västerländsk humanism, har en djupförankring i vårt land. är värderingar som deflesta människor i , utifrån olika ul- Prop. 1991/92:100 gångspunkleroch kulturell bakgrund, kan acceptera. Den dimen- Bil. 9 sionen ochdess förankring i kristna värden och humanism är väsentliga inslag i dessaavseenden. I ett framtida , där hela landet skall leva ochvara en del av , blir förankringen lika viktigsom förmågan lill förändring. Desenasie årens genomgripande förändringar av styrningen och ansvaret förskolverksamheten innebär alt del nu finns två centrala myndigheter på skolansområde; statens skolverk och i skolan(). Ambitionerna bakom förändringarna är tveklöst rikliga, även om del ännuär för tidigt att dra några slutsatser om hur väl de lyckats. Jag ser det docksom angelägel alt redan från början följa, studera och utvärdera hur väl dennya organisationen lyckas motsvara ambitionerna. Det är viktigt atl fortlöpandefölja exempelvis hur skolverkel lyckas med den kulturförändring som övergångentill en begränsad organisation för mål- och resultatstyrning innebär. Det ärockså viktigt all se till all ordningen med en särskild myndighet förhandikappfrågor inte försvårar ambitionen atl så långt möjligt integrera dehandikappade i den ordinarie skolverksamheten. Jag kommer atl noggrant följautvecklingen härvidlag. Det samlade seklorsbidragel lill skolan innebär en större frihet för kommunerna allprioritera och självständigt profilera skolan. Nästa steg i arbetet pådecentralisering och valfrihet är att öka möjligheten för flerlalet familjeratt göra ett aktivt val av skola. har beslutat om lika behandling av kommunala skolor och enskilda skolor godkändaför vanlig skolplikt. Jag avser all föreslå all en särskild proposilion om tilldelningav medel till frislående skolor läggs fram för . Ett friare skolval och elt större inslag av frislåendeskolor kan på sikl bidra till såväl pedagogisk förnyelse som en effektiviseringav skolan. Men statsmakternas ansvar i del sammanhanget är framförallt allvärna om skolornas kvalitet samt om elevers och föräldrars räll att välja på likavillkor. Intresset för alt starta fristående skolor är just nu mycket stort ochregeringen har medgivit statsbidrag lill ytterligare 12 skolor. När de viktigaste stegen i förändringen av styrning ochansvar för skolväsendel har tagits står nu de vikliga kvalilelsreformerna ifrämsta rummet. Speciellt viktigt i arbetet för kvalitet är lärarnasoch rektorernas kompelens, motivation och kunskap. somgenomförs eller vilka resurser som satsas, är ingen skola bällre än Prop.1991/92:100 dess lärare. Det är angelägel att ge lärare möjligheter all skaffasig en hög kunskapsnivå och få lill stånd en mångfald av ämneskunskaper ochpraktiska erfarenheter i lärarkåren. Del är likaså viktigt att förhindraläraryrkets isolering genom att finna fier vägar in i läraryrket från andrayrken och samhällssektorer och genom att skapa karriärvägar för lärare sominnebär all läraren kan fortsätta alt undervisa. Det finns också argument somtalar för att läraryrkets krav skall definieras genom någon typ av"lärarcertifikat", snarare än genom hårt styrda och enhetliga utbildningsvägar.Dessa frågor övervägs just nu och kommer att tas upp i en kommande proposilionom lärarutbildningen. Även kraven på skolledarna förändras snabbi. Närskolorna har större frihet och självständighet och elever kan välja skola istörre utsträckning, slälls nya krav på skolledarnas kompelens och bredd i kompetens.Skolverket har fått regeringens uppdrag alt lägga fram ett förslag om en nystatlig rektorsutbildning. Del förtjänar dock att påpekas att det huvudsakligaansvaret för skolledarnas växande behov av utbildning och fortbildning måsteligga hos kommunerna. J tilläggsdirektiven till den parlamentariskabelygsberedningen (Dir. 1991:104) understryks vikten av ett nationelltfungerande betygssystem för att ge elever och familjer information och för allupprätthålla kunskapskraven. De nya direktiven öppnar också möjligheten all gebetyg tidigare än . Betyg kan vara viktiga även tidigare än i de årskurserde ges , som information och som ett hjälpmedel i skolans arbete allförbereda elever för ett liv där krav ställs och kunskaper värderas. Den nationella kontrollen och utvärderingen avkunskapsnivån hos individerna och resultatet för skolväsendet i stort, blir i den nya decentraliserade skolan enav de få men viktiga statliga uppgifterna. Betygen är ett hjälpmedel i detarbetet. Regeringen skall i kommande direktiv till skolverkel återkomma tillvilka andra insatser den uppgiften kan kräva av slalen. De nya direktiven till läroplanskommillén (Dir.1991:117) innebär all inriktningen på goda kunskaper i kärnämnen markerasklarare. Språkkunskaperna, vilka inkluderar kunskaperna i svenska, ges särskildprioritet. Målet är att de flesta elever skall ha goda kunskaper i två språkulöver svenska när de lämnar . Särskild vikt fästs också vid skolansansvar för att stärka individernas förmåga lill ställningstaganden samldess ansvar för del svenska och gemensamma europeiska kulturarvet och denklassiska bildningen och inlresse för matematik och naturvetenskapliga ämnen istort. Skolan skall förmedla respekt för miljövärden och insikt om envarspersonliga ansvar för värnet av vår miljö liksom kunskaper om de ekologiskasambanden. Naturkunskapsämnena är viktiga för att skapa en sådan förståelseför de ekologiska sammanhangen och för alt ge eleverna insirumenlen alt rättvärdera miljöhoten. Ämnen som historia, samhällskunskap och geografi gerpå motsvarande säll kunskaper och insikter om sambandet männi- Prop.1991/92:100 ska - miljö. Mycket tyder på all har misslyckats med atlta tillvara och utveckla det intresse för naturvetenskap och teknik som finns itidig ålder, inle minst hos flickorna. Del är viktigt att komma till rätta med detta, liksom alt höja nivånpå matemalikkunskaperna. Det pekades i inledningen på skolans speciella ansvarför all förmedla kunskaper som är beslående. Detta präglar i hög gradläroplansarbetet. Att ge eleverna större möjlighet till egna val, skolorna möjlighet till profilering och attbegränsa styrningen av elever och skolor genom att lägga fast miniminivåer, menatt aldrig sätta tak för elevernas ambitioner att lära sig, har varitvägledande för arbetet med såväl betygsberedningens som läroplanskommitténsdirektiv. I de nya direktiven till läroplanskommittén föreskrivsockså all kommitténs uppdrag inle längre skall omfatta mål- och riktlinjer förbarnomsorgen. Det kan finnas skäl att beröra de överväganden som ligger tillgrund för den ståndpunkten. I många kommuner pågår nu ett omfattande arbete för allskapa större samverkan mellan skolan och barnomsorgen. Det finns såväl pedagogiskasom ekonomiska skäl som talar för en sådan samverkan. En smidig övergång frånbarnomsorg till skola är viktig. Detfinns viktiga kunskaper och erfarenheter inom barnomsorgen och hos barnomsorgenspersonal som måste tas tillvara i skolans arbete. Det finns också storafördelar med samordning av exempelvis lokaler och andra resurser. Del hindrarinte att även barnomsorgen skall präglas av höga pedagogiska ambitioner föratl tidigt ta till vara barnens lustatl lära. Däremot är del viktigt att det fmns en klar och tydliggränsdragning mellan uppgifterna för , som omfattas av den allmännaskolplikten och är obligatorisk för kommunerna all anordna, och den frivilligabarnomsorgen och fritidsverksamheten. Av det skälet är ett gemensamtmåldokument olämpligt och det är rimligt att även framgent hålla den gränsenklar genom skollag respektive socialtjänstlag. Jag återkommer till dessafrågor under littera B där jag behandlar skolbarnom-sorgskommitténs betänkande(SOU 1991:54) och mina ställningstaganden närmare. Från och med kan barnen börja skolanredan . Kommunerna har dock möjlighel att under en övergångstidom bestämma i vilken mån sexåringarna tas in i skolan. Enligttillgängliga uppgifter har av sexåringarna erbjudils ochulnyttjat denna möjlighet, men de flesta kommunerna förbereder sig för att taemot ett betydligt större antal av sexåringarna under /93. Del är ännu för tidigt att dra några slutsatser av denflexibla skolstarten eller alt föreslå några ändringar av lagstiftningen pådella område. Men det är viktigt atl följa utvecklingen med stor uppmärksamhetför att senare kunna bedöma om det finns någon anledning alt lämna ytterligareförslag vad gäller sexåringars skolstart eller den avskaffade möjlighetenatt börja skolan först . Jag avser att åter- Prop.1991/92:100 kommatill utvärderingen av den flexibla skolstarten i samband med de Bil. direktivtill fördjupade anslagsframställning som regeringen Jagavser också atl återkomma för att få en närmarebelysning av konsekvenserna av en sänkt skolpliktsålder och därmed sammanhängande frågor. Gymnasieskolans reformering, med förlängningen av deyrkesförberedande linjerna genomförs nu i den takt del ekonomiska lägel och övrigaförutsättningar medger. Arbetet med gymnasieskolan kommer alt inriktas på atthöja kvaliteten och kunskapsnivån och därigenom lägga en bättre grund för högskolestudiersamt atl öka elevernas möjligheter tillindividuella val och alternativa studievägar. Det senare gäller såvälmöjligheten till val av ämnen och limplaner som möjligheten att välja skolaeller för de yrkesförberedande linjerna mer förelagsnära utbildningsformer. Idessa frågor avser regeringen all återkomma i en proposition om gymnasieskolan. I ett trängt ekonomiskt läge är det viktigt all intekvaliteten på ungdomsutbildningen urholkas. Den prioriteringen får dock inleförringa vuxenutbildningens betydelse. Återkommande ulbildning blir allt viktigareinom alla yrkesområden. Men det finns möjligheter till effektiviseringar inom vuxenutbildningen. Den nyagrundläggande vuxenutbildningen, som införs , innebär allkommunerna kan utnyttja resurserna bättre. Även när det gäller gymnasial vuxenutbildning kan elteffektivare resursutnyttjande åstadkommas genom samverkan med gymnasieskolannär det gäller lokaler, personal, administration och utrustning. Efterhand somgemensamma kursplaner införs för gymnasieskolan och vuxenutbildningen skapasockså nya möjligheler tillsamläsning. Det kan också finnas betydande samordningsfördelarmellan vuxenutbildning och yrkesutbildning som anordnas av AMU-gruppen,Statens skola för vuxna (SSV), Yrkestekniska Högskolan (YTH) och i vissa fallhögskolan. En särskild utredning kommer all tillsättas för allgöra en översyn av dessa frågor och av möjligheten atl utnyttja olika teknikerför distansutbildning. Folkbildningen har djupa rötter i del svenska samhälletoch spelar en viktig roll för kunskapssynen, bildningsidealet och därmed förden enskildes frihet och personlighelsulveckling. Från och med den 1 juli 1991övergick statens styrning från regelstyrning tillmålstyrning. Den ideella föreningen har numeraansvaret för fördelningen av statsbidraget mellan folkbildningens anordnare.Rådet skall även följa upp och utvärdera verksamheien. Därutöver skall regeringenvart tredje år låla göra en oberoende utvärdering av folkbildningen. Jag serdel som angeläget att folkbildningen får utvecklas med denna frihet underansvar, även i ett läge när samhällsekonomin gör resurserna knappare. Kvaliteteni den svenska högre utbildningen måste ligga på högsta internationella nivå.Andelen ungdomar som genomgår högre utbildning måste vara större än ijämförbara länder. relativa litenhet och geografiska belägenhetställer den högre utbildningen inför myckel stora krav. Del är en viktig utgångspunkt för det nu föreslåendereformarbetet atl göra universitet och högskolor rustade att leva upp lilldessa krav. kommer jag atl lill universiteten och högskolorna sända en remiss medprinciperna för vad jag kallar för fria universitet och högskolor. Med deltabegrepp menar jag universitet och högskolor som i väsentliga hänseenden slårfria i förhållande lill statligreglering. Det beredningsarbete som pågår på della område tarsin utgångspunkt bl.a. i del tidigare för redovisade ställningstagandetall från avveckla högskolans allmänna utbildningslinjer. Jag har två väsentliga motiv för att förorda en sådanfrigörelse av högskolan. Det första är kvalitativt. Universitet och högskolor,som står fria, har de största förutsättningarna alt förmedla en kvalificeradundervisning. Avancerad kunskapsutveckling fordrar frihet, oberoende ochkonkurrens. Det andra motivet är principiellt. samhälle somvärnar mångfalden och som inser riskerna i en allomfattande statsmakt måsteskydda de kritiska motvikterna. Dit hör fria universitet och högskolor. Regeringen kommer i en proposition senare all förordaen betydande avreglering av högskolan. Jag kommer samlidigl att föreslå attnya inslag av konkurrens och kvalitetskontroll skall skapas. Jag räknar medatt de avgörande förändringarna skall träda i kraft . Elt första inslag i denna förändring av universitetensoch högskolornas förhållande till staten utgörs av det förslag till ny central myndig-helsorganisation förhögskolan som regeringen redan har presenterat för . Där skiljs mellanservice å ena sidan och kvalitetskontroll å den andra. En ny servicemyndighetskall bistå högskolorna i verksamhet som med fördel kan bedrivas med störresamordning. I denna myndighet räknar jag med all högskolorna skall ha ettbetydande infiytande och också la ett ansvar. Det sekretariat för utvärdering och kvalitetskontrollsom jag föreslagit skall däremot slå fritt från direkt inflytandefrån högskolan för alt på bästa sätt kunna stimulera till resultat av hög kvalitet. Möjligheterna att överföra någol eller några universitet och högskolor tillstiftelseform skall ses i perspektiv av fria universitet och högskolor.Stiftelseformen innebär atl berörda universitet eller högskolor tillerkänns enhögre grad av självständighet i olika hänseenden än andra högskolor. Frågan om hur några universitet/högskolormed egen forskning kan Prop. 1991/92:100 överföras till från staten merfrislående ställningulreds Bil. Såväl principiella som praktiska frågor analyseras. Jag utgår från att de lösningar somkommer att föreslåskan bli olika beroende på respektive universitets/högskolas särart, inriktningoch historiska struktur. I "Studenten och tvångsanslulningen" (SOU 1990:105) presenteras en analysav förutsättningarnaför förändringar av studenters skyldighet att tillhöra kår eller nation. Betänkandet har remissbehandlats. De närmare formerna förhur en avveckling av del generella kravet på allstudenten skall tillhöra studerande.sammanslutning kan ske,skall bli föremålför ytterligare beredning inomregeringskansliet innan proposition framläggs. 1 genomgår en mindre andel av varje ungdomsgeneration än i många andra länder högre utbildning. Del är inle acceptabelt. Om vårtland skall kunna hävda sig internationellt, bör det vara så attSverige utbildar en större andel ungdomar vid universitetoch högskolor än andra. Således har 3 500platser lagts ut åt de 5 000 platser som riksdagentidigare har fallat beslut om. Av de resterande I 500 platserna kommer 30platser alt tas i anspråk förlantmäteriutbildning vid tekniska högskolan i i överensstämmelse med vad som föreslås i SOU 1991:96, delbetänkandeav utredningen om lantmäteriutbildningarna. Återstående platser tas i anspråk för utökningav lärarutbildningen. Jag kommer att föreslå regeringen att förelägga en särskild proposition under vårendär jag närmareredovisar förslag om lärarutbildningen och dess dimensionering. Jag avser atl återkomma till fråganom den fortsatta dimensioneringen av högskolanunder återstoden av 1990- talet i sambandmed budgetarbetet inför nästatreårsperiod. Min utgångspunkt är därmed att antalet nybörjarplatservid utgången av perioden bör ha utökats med ytterligare ca 8 000. Därmed kommer också målet om 18 000 nya antagningsplatser /92 att uppnås. Jag vill i della sammanhangunderstryka del angelägna i åtgärder sorn främjar etteffektivt resursutnyttjande. Del ärinom stora delar av högskolan angelägel att stimulera insatser som ökar examinalionsfre-kvensen. De förslagjag nu framlägger innebär en viss förslärkning av resurserna förkonstnärlig utbildning. Den högre utbildningen inom detta område har ett välförijänt gott rykte. Del är angelägel all medverka lill en ytterligareförbättringav dessa utbildningars position och möjlighelalt tillgodose del slora efterfrågetrycket och pröva nya verksamhetsformer. Humanistisk och konstnärlig utbildning måstekompleliera den mera näringslivsinriktadeutbildningsexpansion jag förordar. Den nödvändiga utbyggnaden av grundutbildningen måste förenas med en förslärkning ii. Kvaliteten i den grundläggande högskoleutbildningenhör närasamman med studenternas förkunskaper, d.v.s. väsentligen med gymnasieskolans sludieförberedande förmåga. I delta sammanhang vill jag också betona vikten avlärares kompe- Prop. 1991/92:100 tens, yrkeskunskap och professionalism.Under våren kommer regering- Bil. 9 en all förelägga en särskildproposilion om lärarutbildningen. Jag vill gärna påminna om vad statsrådet tidigareanfört om nya direktiv till läroplanskommillén och tilläggsdirektiv till belygsberedningen. Jag förutserväsentliga, långsiktiga förbättringar för högskolans del som en följd härav. kommer den s.k. högskoleulredningensförslagom insatser för att öka kvaliteten i grundutbildningen allremissbehandlas. Jag räknar med att kunna lämna förslag till med anledning av utredningen underår 1993. För all klara den nödvändiga kvalitativa förstärkningeninom undervisningen krävs emellertid inte bara goda lärare utan ocksåändamålsenliga lokaler. Jag föreslår i del följande omfattande åtgärder förall rälla till rådande brister. För att förbättra högskolans lokalsituation satsasytterligare 300 milj.kr. Härtill skall läggas de insatser som regeringen,som ett led i sysselsättningspolitiken, föreslog hösten 1991.Långsiktigt gäller alt tillgängliga resurser i första hand bör satsas på sådanalokalförändringar som bidrar till att skapa största möjliga stimulans förutvecklingen, sett i ett nationellt perspektiv. synsätt leder till all sådana lokallösningar prioriterassom tillgodoser behov av samlade kreativa miljöer för utbildnings-ochforskningsverksamheten. Den europeiska integrationen kommer att innebära bådenya utmaningar och möjligheler för . ERASMUS-avtalel öppnar nya utbildningsmöjligheterför svenska studerande. Det kräver emellertid också atl är attraktivtför studerande från andra länder. Del är viktigt all nu ta ett samlat grepp om densvenska högre utbildningens förhållande till . Jag har därförsammankallat ett särskill råd som har lill uppgift att bevaka Sverigesintressen på detla område och komma med förslag. Del europeiska samarbetet ställer krav på allförbättra vissa utbildningar. Jag kommer senare all föreslå all utbildningarsom är knutna lill s.k. EG-direktiv förlängs. Hit hör bl.a.apotekarutbildningen, sjukgymnastutbildningen, sjuksköierskeutbildningen ochutbildningen av barnmorskor. Jag utgår emellertid från atl också sådana utbildningarsom inte är direkt bundna av EG-direktiv kommer att behöva reformeras och kompletteras.För att nå internationell jämförbarhet kommer också del svenskaexamenssystemet all behöva reformeras. Frågor av detla slag kommer lill en delatt beröras i den remiss om fria universitet och högskolor som jag tidigarenämnt. I denna föreslås en helt ny examensordning. Jag vill lill slut i fråga om den europeiskasamordningen framhålla betydelsen av alt en växande del av undervisningen viduniversitet och högskolor sker på andra språk än svenska. En i verklig meningintemationaliserad undervisning är nödvändig för att skall vara attraktivtför studenter från andra länder. 2Riksdagen 1991/92. 4 Forskning och forskarutbildning Prop. i99i/92;ioo 9 Del kommande budgetåret är det sisla Ett nyll forskningsbeslul skall fallas . lorskning av högsta internalionella standard är ennödvändig förulsällning för altSverige skall klara en hårdnande inlernalionell konkurrens. Särskill angelägelär del att ett mer omfattande forskarutbyte kan komma till stånd med andraländer, vilkel innebär att det också måste bli mer attraktivt för forskare frånandra länder all verka i under längre eller kortare tider. Genom delinternalionella forskarsamarbetet kan tillföras kom|)elens vi självasaknar. Ett positivt utbyte i del internationellaforskarsamarbetet fordrar emellerlid att framstår som attraktivt förforskare inom skilda discipliner. Del är en viktiguppgift för forskningspolitiken alt bidra lill della. ges nu gradvis ökade möjligheter att delta iEGs forskningssamarbete. Till följd av EES-avlalet ökar engagemang iEGs forskningsprogram. har fatlat beslut om att löntagarfondernaskall avvecklas. En del av fondernas tillgångar skall utnyttjas för attstimulera sparandet, en annan del för att främja forskning och utveckling. Jagavser atl senare föreslå regeringen all återkomma till med förslag om hur löntagarfondernas resurserbäst kan användas i det sistnämnda syftet.