prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Min utgångspunkt är atl fondernaskall användas så alt de ger maximal stimulans på områden där kantänkas ha särskilda goda konkurrensförutsättningar. De bör dessutom användasså att de förmår bidra lill all attraktivitet i det internalionellaforskarutbytet förstärks. Undervisningen vid högskolan skall i princip ske av disputerade lärare. Des.sabör i så slor utsträckning som möjligt dessutom vara aktiva inom forskningen.Andelen lärare som har denna bakgrund är för liten. Del gäller framförallthögskolan, men jag vill gärnaframhålla atl det har ett stort värde med en större andel disputerade lärareäven i gymnasieskolan. Tre insatser är särskill viktiga för atl komma lilllälla med detta: För del första måste examinationen av doktorer utökas.En fördubbling av antalet doktorsexamina lillår 2000 är nödvändig om kvalitetskraven i grundutbildningen skall kunna upprätthållas. För del andra måste den möjlighel som redan finns attge lärare med forskningsbakgrund möjlighet att forska i tjänsten utnyttjas lill fullo. Eftersom resurserna för dellaalltjämt är begränsade, är det angelägel atl medlen fördelas på ett sådant sättall de kommer till maximal nytta. För det tredje måste professorerna stimuleras alt iavsevärd utsträckning medverka i undervisningen på den grundläggande nivån.Jag avser atl, för all säkerställa delta, föreslå regeringen all statensarbetsgivarverk får i uppdrag att i nästkommande förhandling föreslå en ändringi avla- Prop. 1991/92:100 let om professorernas tjänstgöring. Fördet fjärde börde lärare som tjänstgör i högskolanmen som saknar forskarkompetens erbjudas möjligheteratt komplettera sin utbildning upp lill doktorsexamen. Fort- ochvidarulbildning av den tillgängligapersonalen är det snabbaste sättet alt höja kompetensenhos lärarna och därmed kvaliteten i grundutbildningen. Forskning och grundutbildning hör intimt samman. samband stärks genom vad jag härhar framhållit om atl högskolans lärare bör beredas bällre möjligheter att bedriva forskning i tjänsten. Härigenom kommer även lärare vid de mindre och medelstora högskolorna all ges bättreforskningsmöjligheter. På samma sätt stärks sambandet mellan forskning och grundutbildning omprofessorer i ökad utsträckning deltar i undervisningen. En ökningav examinationer från forskarutbildningen förutsätter all doktorsexamen också uppskattas efler förtjänst på arbetsmarknaden. Svenska förelag har t.ex. en internationellt selt liten andel anställda med forskarutbildning. Målsättningen är atl antaletdoktorsexamina skall fördubblas fram . I nästa års forskningsproposition avser jag återkomma med förslagsom syftar till alt främja den målsättningen. Jag har dock funnit delangeläget att redan nu förstärka omvandlingstaklen avutbildningsbidrag lill doktorandtjänster.Förslaget är ett ullryck förregeringens intresse för atl ökaallraklivileten i forskarutbildningen. I samma syfte kommer jag också att föreslåall det inrättas elt antal priser för de mest förtjänta forskarbegåvn i ngarna. Dessa priser skall vara en extra stimulans tillnya forskarbegåvn i ngar. Den närmare utformningen av priserna kommer att beredas inomregeringens forskningsberedning. Forskningsberedningen kommer atl gesen delvis ny inriktning. Den kommer all bestå aven större grupp framträdande forskare med uppgift dels att ge regeringen kunskap omSveriges position inom olika forskningsdiscipliner, dels alt ge regeringen råd om hur den akademiska miljönskall utvecklas för att ge bästa stöd förhögkvalitativ ulbildning och forskning. Ett utskott inomforskningsberedningen kommer alt knytas fastare lill den löpande utvecklingen av forskningspolitiken. Inle minsl gäller della förberedelsernainför 1993 årsforskningsproposition. Dessa förberedelserskall genomföras under så öppna former som möjligt. Därför avser jag alt la iniliativ till en serie ulvärderingsseminarier vid vilka det skall klargöras vilka möjligheterSverige har samt på vilka områden och hurudana förändringar av forskningspolitiken som behöver genomföras för att vårt land skall kunna utnyttja dessa. 1993 årsforskningsproposition kommer också altsamordnas med en treårsplan för den högre utbildningen. På detta sätl kanforskningen och den högre utbildningen knytas samman. ning av delta beredningsarbetefattar kommer all lägga grun- Prop. 1991/92:100 den för möjligheter att framgångsrikt möta nästa århundrade. Utbildningenoch forskningen är strategiska områden för att säkerställa långsiktig växtkrafti ekonomin. De grundläggande förutsättningarna för en kvalitativt godutbildning och forskning måste förstärkas. är del ofrånkomligt atl ocksåutbildningsområdet måste hushålla väl med resurserna i en lid när all statlig och verksamhet måsle ske på knappa ekonomiskavillkor. Detta präglar budgeten inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Utgångspunkten har varit atl i det arbetet, under kärvastatsfinansiella omständigheter, ge ungdomsutbildning, högre utbildning ochforskning företräde framför andra utbildningsinsatser. Med hänsyn till det statsfinansiella läget genomförsolika besparingar inom område. får 300 milj.kr. i minskade anslag.Sektorsbidra-get till komvux minskas med 350 milj.kr. Stimulansbidraget tillförbättringar av den fysiska miljön och bidraget lill utrustning för gymnasierm.m. Studielånemöjlighelen i studiehjälpen avskaffas. Resurserna förkorttidsstudiesiöd och internatbidrag minskas med 150 milj.kr. Anslaget tillutvecklingen av skolväsendet minskas med 53 milj.kr. Bidrag lill fackligaorganisationer, vissa yrkesorganisalioner och till löntagarorganisationerslopas. Samtliga utgifter för högskoleprovet skall täckas genom avgifter. Jaghemställer all regeringen bereder tillfälle 1. atl ta del av vad statsrådet och jag har anförti det förgående under punkterna 1-5. A.Utbildningsdepartementet m.m. Prop. i99i/92;ioo 1990/91 Utgift 51310 126 1991/92 Anslag 43 723 046 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 42 598 154 1992/93 Förslag 43 622 000 Beräknad ändring 1992/93 42 598 154* (därav lönekostnader) (34 322 128)* + (137 126) + 1 699 557 42 598 154* + 1 023 846 Genom förordningen (1991:1468) om ändring idepartementsförordningen (1982:1177) har tillförtsansvaret för ärenden som rör forskningssamordning samt frågor gällande samesamordning,medan ärenden som rör kultur- och mediafrågor har förts lillkulturdepartementets verksamhetsområde. har bemyndigat regeringen(prop. 1991/92:100 bil. 2, FiU20,rskr. 132) alt vid organisatoriska förändringar inom , somhänger samman med ändrad fördelning av ärenden mellan departementen, disponeraom anvisade anslag till departement och utredningar. Med slöd av della bemyndigandehar regeringen meddelat ändrade bestämmelser omdispositionen av förevarande anslag under /92. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslagsbehovet för nästa budgetår lill . Medelsbehovel harberäknats med utgångspunkt i den nya organisationen och i en real minskning avutgifterna om . kommer av den reala konsumtionen (i principförvaltningskostnader) att användas för effektivitetshöjande åtgärder i formav utbildningsinsatser och tekniksföd. Jag har vidare beräknat en förstärkningav resurserna med 4 milj.kr. till följd av förändrat planerings- ochuppföljningssystem för grundläggande högskoleutbildning och forskning. Medhänsyn till ökade internationella engagemang i första hand inom ochtill behovet av en ökad informationsverksamhet från departementets sida harjag beräknat en förstärkning av medlen för förvaltningskostnader med I 500 000kr. Samtliga anslagsförsiärkningar har finansierats genom omföringar från andraanslag inom område. Jag har beräknat medel för tjänst som utbildningsrådvid Prop. 1991/92:100 m.m. som förut beräknats under anslaget A2. Utredningar m.m., till Bil. för /93. Medel som avser Bidrag till internationella kongresserm.m. i samt Kostnader för vbsa nordiska och övriga internationellaändamål har beräknats under övriga berörda littera. Medel för besvärsnämnden har jag beräknat underanslaget D3. 1 lagen (1976:1046) om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde finnsåtskilliga bestämmelser som gäller kultur- och medieområdena. för dessa områden har som jag nämnde förts över frånutbildningsdepartementet till . Det är då inte lämpligt attfortsall ha bemyndigande blandade i en gemensam lag. Sådana bemyndiganden somrör förvaltningsuppgifter inom kullurdeparle-menlels verksamhetområde börbrytas ul och bilda en egen lag. De bestämmelser lag som gäller generellt ärfå, de ulgör sålunda endast två korta paragrafer. En uppdelning av lagenmedför alltså inte att det uppstår två lagar med elt stort antal likalydandeföreskrifter. I en bilaga lill sekretesslagen (1980:100) anges atttryckfrihetsförordningens bestämmelser om rätt atl ta del av handlingar hosmyndighet i tillämpliga delar skall gälla också handlingar hos de däruppräknade organen i den mån handlingarna hör till den verksamhet som anges i bilagan. Flera organ som nämns ilagen om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde finns även angivna i bilagan med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har upppdragits åtorganet. Med anledning av de föreslagna lagändringarna, bör bilagan därförändras. 1.förslag till lag om ändring i lagen(1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde, 2.förslag till lag om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde och 3. förslag tilllag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslagen bör fogas till delta protokoll som bilaga 9.1 - 9.3. Lagförslagen under 2 och 3 har upprättats i samråd med chefen för Lagrådets hörande erfordras inle beträffande förslagenI och 2. Förslaget avseende sekretesslagen är av så enkel beskaffenhet atllagrådels hörande skulle sakna betydelse. Jaghemställer all regeringen föreslår alt 1.till /93 anvisa elt förslagsanslag på . 2.anla förslaget lill lag om ändringi lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomulbildning.sdeparle-meniets verksamhetsområde 3.anta förslaget till lag omöverlämnande av förvaltningsuppgifter inom kulturdepartementetsverksamhetsområde och 4.anta förslaget till lag om ändringi sekretesslagen (1980:100). Som jag anförde vid min anmälan av anslaget Al.utbildningsdepartementet har under innevarande budgetår skett vissaförändringar beträffande utbildningdepartementets verksamhetsområde ochregeringen har med stöd av bemyndigande omfördelat anvisade anslagsmedelmellan berörda departement. Med utgångspunkt i detta och med hänsyn till denberäknade omfattningen av utredningsverksamheten beräknar jag atl åttondehuvudtitelns utredningsanslag bör uppgå till . för nästa budgetår.Jag hemställer all regeringen föreslår att 5. till Utredningar m.m. för /93 anvisaett reservationsanslag på . A 3.Kostnader för medlemskap i m.m. 1990/91 Utgift 21 213 302 1991/92 Anslag 21 744 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 21 721 125 1992/93 Förslag 22 320 000 anslöt sig till Förenta nationernasorganisation för utbildning, vetenskap och kultur, (Sverigesöverenskommelse med främmande makter 1950:114). Enligt instruktionen för svenska unescorådet (SFS1988:1462) har rådet till uppgift alt för del vara ett sådantnalionellt samarbetsor- gan som enligt stadgan förFörenta Nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kullur ()förutsätts finnas för all samordna de viktigaste nationella organen inomUnescos område med organisationens verksamhet. Rådet skall främja Unescosverksamhet i och stödja svenska insatser inom ramen för organisationensprogram. Medel för den upplysningsverksamhet i omUnesco, för vilken ansvarar, anvisas över tredjehuvudtiteln. 1991/92:100 Bil. + 100 000 + 598 875 utrednings-och programverksamhet, inkl. möten Avgifi till konvention om Centrefor the Study of inRome (ICCROM) 205 000 internationella kulturfond Summa 21 721 125 Medlemsländernasbidrag till reguljära budget fastställs av generalkonferensen. fastställdes organisationens budgetför tvåårsperioden lill ca. US$ 445 miljoner. Den svenska kommer enligl nu föreliggande uppgifter alt utgöra 1,10%.Unescorådet uppskattar medelsbehovet för bidrag till till ca. Avgiften till konventionen om världens natur- ochkulturarv uppgår till av årsbidrag till , . Bidraget lill ICCROM föreslås uppgå lill1% av årsbidraget, . Unescorådetbegär en ökning av bidraget för utrednings- och programverksamhet och för atlutgivningen av på svenska skall kunna garanteras. Unescorådetbegär vidare en ökning av bidraget för att kunna stödja internalionellakulturfond. Jagberäknar en ökning av medlen tillsvenska unescorådet för utrednings- och programverksamhet, inkl. möten, med . för utgivning av på svenska. Vidare beräknar jag 100 000kr. till bidrag för internationella kulturfond. Jag har i dennna frågasamrått med chefen för kulturdeparlemenlet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 6. till Kostnader för medlemskap i m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Det offentliga skolväsendet pop- i99i/92;ioo Den avregeringen genom beslut tillsatta Skolbarnsomsorgskommitténhar överlämnat sitt betänkande Skola-Skolbarnsomsorg, en helhet(SOU 1991:54). Betänkandet har remissbehandlats . Ensammanställning av remissynpunkterna bifogas denna proposition som bil 9.5. Många av de frågor, som behandlas i betänkandet,tillhör det kommunala ansvarsområdet. Till några av förslagen har regeringenredan tagit ställning i samband med de nya direktiven till den sittande läroplanskommittén (dir. 1991:117). Andraytterligare finns det anledning atl återkomma till i samband med regeringensställningstagande till den kommunalekonomiska kommitténs förslag och i sambandmed den aviserade propositionen om lärarutbildning. Jag vill emellertid i detta sammanhang för riksdagensinformation redogöra för regeringens principiella syn på de frågor som harbehandlals av och för gjorda ställningstaganden till kommitténs förslag. Utei kommunerna pågår f.n. en snabb utveckling och en strukturförändring av denkommunala verksamheien bl.a. på skola-skolbarnsomsorgsområdet. Förändringarnahänger samman med de senaste årens reformer i såväl kommunala som statligastyrsystem, med den nya kommunallagen och med en allt starkare decentralisering av den offentliga verksamheten. Åtta exempel i skolbarnsomsorgskommiiléns betänkandevisar vilka ekonomiska effekter olika former av samarbele får avseende lokal-och personalanvändning. Analysen innehåller vissa osäkerheter, men visar dockatt de samlade kostnaderna för en elev som går i skola och skolbarnsomsorg varlägre i de integrerade lösningarna jämfört med de traditionella, dvs. skolaoch fritidshem separerade. De besparingar som redovisas berör i första handpersonalkostnader. Av remissvaren på skolbarnsomsorgskommiiléns belänkandeframgår också alt kommunerna kommit långt när del gäller att i olika former ochmodeller samordna skola och barnomsorg. Kommunerna är överlag mycket positivatill det synsätt som speglas i betänkandet och till de förslag som läggs fram.Som jag framhöll i mitt inledande anförande, ser jag också stora fördelar i enökad samordning och samverkan mellan skola och barnomsorg och har ingainvändningar mot det arbete som pågår i kommunerna. I en mål- och resultatstyrd skolverksamhet är detdessutom entydigt en uppgift att driva verksamheien på bästa sätl ienlighet medde mål och riktlinjer som regering och riksdag anger. Det är såle- Prop.1991/92:100 des helt riktigt att kommunerna nu själva bestämmer även i Bil. 9 samordnings- och samverkansfrågor. 1.3 Gränsdragningmellan skola och barnomsorg Förmin del vill jag emellertid framhålla vikten av att det i de statligastyrsystem görs en mycket klar beskrivning av skolans resp. barnomsorgens måloch uppdrag och en mycket tydlig gränsdragningen mellan skolans ochbarnomsorgens roll och uppgifter. Med barnomsorg avser jag här daghem,deltidsdaghem och fritidshem. I likhet med en rad remissinstanser anser jagockså att del är olämpligt att förena den obligaloriska skolverksamheten medden frivilliga barnomsorgsverksamhelen. Regeringen har därför i de nya direktiv(dir. 1991:117) som har utfärdats till läroplanskommittén angivit att uppdragetinte längre omfaltar mål och riktlinjer för barnomsorgen. formulera utgångspunkterna för den skolförberedandeverksamheten, så alt ett närmande mellan denna verksamhet och underlättasi kommunerna. Jagvill således, som jag redan har framhållit i mitt inledande anförande, behålladen boskillnad mellan skola och barnomsorg som finns och som framföralltmanifesterar sig i alt skolfrågorna regleras i skollagen och förskole- ochfritidshemsfrågor regleras i socialtjänstlagen. När det gäller kommitténs förslag om ändring avnuvarande sekretesslagstiftning, där verksamhet under socialtjänstlagen har ensträngare sekretess än skolan, anser jag det viktigt alt behålla den öppenhetoch insyn i skolans verksamhet som nuvarande sekretessbestämmelser i skollagenär ett uttryck för. I likhet med bl.a. justitieombudsmannen anser jag atteventuella samarbelsproblem skall kunna gå att lösa genom ett s.k.förtroendefullt samarbele eller genom uppdragsavtal. Jag vill dessutom framhålla att sekretesslagstiftningenf.n. är föremål för en översyn i samband med den ändradekommunallagstiftningen. Jag är därför inle nu beredd alt föreslå någraändringar i gällande lagstiftning. Kommitténhar förordat att statsbidraget för skolbarnsomsorgen i avvaktan påkommunalekonomiska kommitténs betänkande samordnas med sektorsbidraget lillskolan. I avvaktan på regeringens ställningstaganden till kommitténs förslaganser jag, i likhet med flera remissinstanser, bl.a. , atldet inte finns anledning att nu föreslå någon ändring av gällandeslalsbidragshanlering. 1.6 Forskning ochutvärdering Prop. Ilikhet med kommittén anser jag det mycket viktigt att det bedrivs forskning ombarn och barns utveckling och lärande i samband med samhällets insatser föromsorg och utbildning. Ur ett utbildningspoli-tiskt perspektiv är det ocksåviktigt att i samband med utvärderingen av skolans verksamhet följa upp ochutvärdera den snabba utveckling som sker i kommunerna på det organisatoriskaplanet och i samordningen mellan skola och skolbarnsomsorg och analysera dessaförändringars effekt på skolans resultat och måluppfyllelse. Jag avser attåterkomma till regeringen i dessa frågor bl.a. i samband med direktiven tillskolverkets fördjupade anslagsframställning. Somframgår av inledningen avser regeringen atl återkomma till med ensärproposition om lärarutbildning m.m. 1 samband med denna proposilion kommerde frågor i skolbarnsomsorgskommiiléns betänkande som berör utbildnings- ochpersonalfrågor att behandlas. 2 Ändringar i skollagen Enligt5 kap. 19 § skollagen (1985:1100) får regeringen meddela föreskrifter om vadsom krävs för att flytta till högreårskurs och om begränsningar i rätten atl gå om årskurser i gymnasieskolan.Vidare får regeringen enligt 11 kap. 19 § nämnda lag meddela föreskrifter omytterligare behörighetsvillkor och om urval mellan behöriga sökande till gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning inom komvux. Jag föreslår altregeringen bemyndigas att delegera dessa befogenheter lill den myndighet somregeringen bestämmer. Sådana bemyndigande bör tas in i de nämnda paragraferna. Enligt punkt 6 övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1107) om ändring iskollagen (1985:1100) (se SFS 1991:1111) får en kommun eller ett landsting somunder /92 hade rält all anordna ulbildning på specialkurser igymnasieskolan även efter , som alternativ till de nationellaprogrammen, anordna dessa specialkurser. Intagning får dock inle ske /95. Specialkurser innefattande påbyggnadsulbildningar harfunnits inom gymnasieskolan och skall finnas kvar under en övergångstid. Närden nya gymnasieskolan införts försvinner specialkurserna som särskildut-bildningsväg från gymnasieskolan. 1 del nya systemet blir det en uppgift för den kommunala vuxenutbildningen atlanordna påbyggnadsulbildningar. Hittillshar emellerlid specialkurserna fyllt en viktigfunktion och de bör därför fortsatt kunna anordnas där linjerna finns kvar. Debör då jämställas med de nationella programmen såvitt avser mottagande,intagning av elever, kostnader och inlerkommunal ersättning. Därmed blirrättslägel i dessa hänseenden väsentligen delsamma som hargällt beträffande specialkurserna. När del gäller sådana specialkurser Prop.1991/92:100 somutgör påbyggnadsulbildningar förutsätts det alt eleven har gått ige- Bil. nomen gymnasieutbildning innan han börjar påbyggnadsulbildningen. Dettamedför att undantag måsle göras från den generella bestämmelsen omatt reglerna för nationella program avseende mottagande av elever skalltillämpas på specialkurserna. Här föreslår jag därför att regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer ges ett bemyndigande attmeddela avvikande föreskrifier. Vidare kan det även i vissa andra fall behövasavvikande föreskrifter och även här bör regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer få meddela dessa. En reglering av den innebörd som jag nu föreslagit kantas in i de nämnda övergångsbestämmelserna tillskollagen, där övergångsregler om specialkurserna redan finns. När det gällerkommunernas skyldighet att erbjuda ungdomarna utbildning föreskrivs det i 5 kap.5 § skollagen att kommunen är skyldig att erbjuda ungdomarna utbildning pånationella program såvitt de inte har gått igenom utbildning på ettnationellt program eller likvärdig utbildning. En tvåårig eller längre ulbildningpå en specialkurs får anses utgöra en sådan likvärdig ulbildning. En kortarespecialkurs kan dock inte anses utgöra en likvärdig utbildning. De ändringar i övergångsbestämmelserna som jag nu harföreslagit bör ha formen av ett tillägg till punkt 6 i övergångsbestämmelsernatill lagen (1991:1107) om ändring i skollagen (1985:1100). Mina förslag till ändring av skollagen finns samladeunder anslaget B 8. Bidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet. 3 Elever med läs- och skrivsvårigheter Enviktig hörnpelare i svensk utbildningspolitik utgör rätten till en för allaelever likvärdig utbildning. Grunden för likvärdighet är att hinder för atttillgodogöra sig undervisningen minimeras. Dyslexi eller läs- ochskrivsvårigheter är ett sådant allvarligt hinder. Enligt vissa studier har av alla barn allvarliga läs- och skrivsvårigheter, betydligt fler är lindrigaredrabbade. Jag anser del viktigt att på olika säll underlätta utbildningssituationenför personer med sådana svårigheter. i skolan () hari sin anslagsframställning föreslagit att 2 milj.kr. under vartdera trebudgetår anvisas för särskilda insatser inom dyslexiområdet. har i särskild skrivelse hemställt om inrättande av ettstatligt , utveckling och utvärdering avspecialpedagogiska metoder och försöksverksamheter. Vidare föreslår atl dyslexi-forskningen pekas ut som ett särskilt prioriteratforskningsområde. och har vidarei en gemensam skrivelse föreslagit atl ett särskilt läspedagogiskt institutinrättas och lokaliseras till . I skrivelsen redovisas långtframskridna planer på bl.a. fördjupade specialpedagogiska fortbildningskurser(20 poäng) med forskningsanknytning. Förbundetmot läs- och skrivsvårigheter (FMLS) driver Prop. 1991/92:100 1985verksamheten Skrivknuten, dit både föräldrar tillbarn med läs- Bil. 9 och skrivsvårigheter, personer som själva har sådana svårigheteroch lärare kan vända sig för råd och hjälp. Personal från Skrivknuten medverkaräven i lärarutbildningar och vid kommuners studiedagar. Efterfrågan påSkrivknutens tjänster överstiger långt mera än vad de två helårsarbetskrafternahinner med. Skrivknutens verksamhet har i hög grad bidragit till alt frågan omläs- och skrivsvårigheter uppmärksammals. För många har Skrivknutens verksamhetinneburit en insikt om deras svårigheter och orsaken till dem samt för andraen ökad förståelse för problematiken. Enligt min mening är läs- och skrivsvårigheter iundervisningssammanhang huvudsakligen en pedagogisk fråga och som sådan hörden till verksamhetsområde. Skrivknuten har ett väl etablerat samarbetemed pedagogiska institutionen vid .