prop · GF0311 · 1991-12-31 00:00:00 — Enligt denna bestämmelse får skattemyndigheterna i de Prop.1991/92:11 avtalsslutande staterna bestämma den inkomst som är hänförlig tillett fast driftsställe genom skön eller uppskattning i fall då den förskattemyndigheten tillgängliga informationen är otillräcklig underförutsättning att den valda metoden står i överensstämmelse med de principersom föreskrivits i artikeln. Ingåri inkomst av rörelse inkomster som behandlas särskilt i andra artiklar i dettaavtal regleras beskattningsrätten till dessa inkomster i de särskildaartiklarna (art. 7 punkt 9). Beskattningav inkomst av rörelse i form av sjöfart eller luftfart i internationell trafiksker inte enligt reglerna i art. 7 utan regleras särskilt i art. 8. Dessainkomster beskattas enligt art. 8 punkt 1 endast i den stat där det företag sombedriver sådan verksamhet har hemvist. De särskilda reglerna för SAS i punkt 2innebär att avtalet endast reglerar beskattningen av den del av SAS:s inkomstsom är hänförlig till den svenske delägaren. Art.9 innehåller sedvanliga regler om omräkning av inkomst vid obehörigvinstöverföring mellan företag med intressegemenskap. Art.10 behandlar beskattningen av utdelningsinkomster. I vissa fall skallemellertid rätten att beskatta utdelning fördelas med tillämpning av avtaletsregler för beskattning av inkomst av rörelse eller av fritt yrke. Dessa fallanges i punkt 5. Där föreskrivs att art. 7 resp. art. 15 skall tillämpas, omden som har rätt till utdelningen har hemvist i en avtalsslutande stat och harfast driftställe eller stadigvarande anordning i den andra avtalsslutandestaten och utdelningen är hänförlig till andel som äger verkligt samband meddet fasta driftstället eller den stadigvarande anordningen. Definitionen avuttrycket "utdelning", som återfinns i punkt 3, överensstämmer ihuvudsak med den i modellavtal. Bestämmelsernaom utdelning innebär i övrigt följande. Enligt punkt 1 får utdelning från bolagmed hemvist i en avtalsslutande stat till person med hemvist i den andraavtalsslutande staten beskattas även i den stat där bolaget som betalarutdelningen har hemvist (källstaten). Skatten skall dock enligt punkt 2 abegränsas till att högst utgöra av utdelningens bruttobelopp om densom har rätt till utdelningen är ett bolag (med undantag för handelsbolag) sombehärskar av det utdelande bolagets kapital. 1 övriga fallskall skatten begränsas till att högst utgöra av utdelningensbruttobelopp (punkt 2 b). De nu redovisade begränsningarna i källstatensbeskattningsrätt gäller endast då "mottagaren har rätt tillutdelningen". Av detta villkor, vilket även uppställs i fråga om ränta(art. 11 punkt 2), royalty (art. 12 punkt 2) och ersättning för företagsledning(art. 13 punkt 2), följer att den i punkten angivna begränsningen av skatten ikällstaten inte gäller när en mellanhand, exempelvis en representant eller enställföreträdare, sätts in mellan inkomsttagaren och utbetalaren, om inte densom har rätt till utdelningen har hemvist i den andra avtalsslutande staten. Punkt 4 innehållerbestämmelser om skattefrihet för utdelning från bolag i till svenskt bolag. Här bör erinras om bestämmelserna om skattefrihet för utdelning från utländska dotterbolag i 7 § 8 mom. Skulle en tillämpning av SILs bestämmelser vara mer gynnsam hindrar 40 givetvis intebestämmelserna i punkt 4 att SlLs bestämmelser tillämpas. 1991/92: 11 Skattefrihet enligt avtalet föreligger emellertid endast om vissa villkor är uppfyllda. Härvid gäller att utdelningen enligt svensk skattelagstiftning (jfr 7 § 8 mom. SIL) skulle ha varit undantagen från skatt om båda bolagen hade varit svenska. Vidare krävs antingen att den vinst (vilken helt eller delvis kan bestå av utdelning) av vilken utdelningen betalats underkastats den normala bolagsskatten i eller en därmed jämförlig inkomst skatt (punkt 4 a) eller att den utdelning som betalas av bolaget i uteslutande eller så gott som uteslutande utgörs av utdelning vilket bolaget under det aktuella eller mottagit på aktier eller andelar som bolaget innehar i ett bolag med hemvist i tredje stat, och vilken utdelning skulle ha varit undantagen från svensk skatt om de aktier eller andelar på vilka utdelningen betalas hade innehafts direkt av bolaget med hemvist i (punkt 4 b). Enligt artikel 23 punkt I d och f inbegrips under vilka detta avtal tillämpas i det i punkt 4 a använda uttrycket "den normala bolagsskatten i " belopp som i skulle ha påförts såsom inkomstskatt eller bolagsskatt om inte skattebefri else eller skattenedsättning medgivits enligt vissa i art. 23 närmare angivna investeringsfrämjande bestämmelser i den intema lagstiftningen i dos. Avsikten är givetvis att skattefrihet skall medges endast i de fall befrielsen eller nedsättningen gjorts enligt någon eller några av de särskilt angivna bestämmelserna. Det räcker således inte att befrielsen eller ned sättningen skett enligt lagstiftning avsedd att vara investeringsfrämjande. Som jag redan redovisat föreligger enligt avtalet skattefrihet för utdel ning från bolag i till svenskt bolag endast om utdelningen enligt svensk skattelagstiftning skulle ha varit undantagen om båda bolagen hade varit svenska samt om antingen de i punkt 4 a eller de i punkt 4 b uppställda ytterligare villkoren är uppfyllda. Beträffande den närmare innebörden av dessa i punkt 4 a och b intagna alternativa villkoren för att sådan utdelning skall vara undantagen från beskattning i vill jag göra följande förtydligande. Vad först gäller det i punkt 4 a uppställda alternativa villkoret, att utdelning skall vara undantagen från beskattning i om den bakomliggande vinsten underkastats den normala bolags skatten i eller en därmed jämförlig inkomstskatt i någon annan stat, kan detta belysas med följande exempel. Ett bolag hemmahörande i har under ett visst år haft en sammanlagd vinst om BdsS 1 000000. Av denna vinst har BdsS 500000 i någon stat underkastats en enligt avtalet godtagbar beskattning medan resterande BdsS 500000 är obeskattade. Under angivna förhållanden kan de BdsS 500000 som under kastats en godtagbar beskattning tas hem till i form av skattefri utdelning. Skulle hela årsvinsten tas hem till innebär detta att hälften enligt avtalet är att anse som skattefri utdelning och att hälften i princip skall beläggas med svensk inkomstskatt. Jag vill i detta samman hang också framhålla att då det i punkt 4 a talas om en med den normala bolagsskatten i jämförlig inkomstskatt så skall denna jämförelse göras med utgångspunkt i det fall då tar ut full bolagsskatt och självfallet inte med de fall då skattebefrielse eller skattenedsättning medgi vits enligt de investeringsfrämjande eller andra motsvarande bestämmel- 41 seri den intema lagstiftningen i . Vidare tar villkoret att en Prop.1991/92:11 därmed jämförlig inkomstskatt skall ha uttagits på den bakomliggandevinsten sikte på inkomstbeskattning som skett i såväl stater med vilka Sverigehar dubbelbeskattningsavtal som stater med vilka inte har något sådantavtal. Vad sedan gäller det i punkt 4 b uppställda villkoret för att utdelningskall undantas från svensk inkomstbeskattning kan inledningsvis konstaterasatt detta villkor är helt fristående från det i punkt 4 a. För att skattefrihetför utdelning skall föreligga i uppställs således vid tillämpning avpunkt 4 b inget krav på att den bakomliggande vinsten skall ha underkastats dennormala bolagsskatten i eller en därmed jämförlig inkomstskatt inågon annan stat. För att nu ifrågavarande villkor skall vara uppfyllt krävsdäremot att den utdelning som bolaget i utbetalar uteslutande eller sågott som uteslutande består av sådan utdelning från tredje stat som enligtbestämmelserna i 7§ 8 mom. SIL eller enligt dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och den aktuella tredje staten eller statema skulle ha varit skattefriom den betalats direkt till det svenska bolaget. Villkor motsvarande de nubehandlade återfinns i en rad andra svenska dubbelbeskattningsavtal. Punkt6 innehåller förbud mot s.k. extra-territoriell beskattning av utdelning(beträffande detta slag av beskattning se punkterna 32-35 i kommentaren tillart. 10 punkt 5 i modellavtal). Bestämmelsernai punkt 7 innebär att äger ta ut transfereringsskatt påsådan inkomst som ett fast driftställe i förvärvat och som överförstill bolaget i . Som framgår av den lämnade redogörelsen förskattelagstiftningen i utgår sådan transfereringsskatt enligt den intemarätten . För svenskt vidkommande är det enligt intern svensklagstiftning inte möjligt att ta ut motsvarande skatt. Räntafår enligt art. 11 punkt 1 beskattas i den stat där mottagaren har hemvist. Vad som här menas med ränta framgår av punkt 4. Även den stat varifrån räntan härrör får emellertid enligt artikelns punkt 2 beskatta ränta men skatten får i sådant fall inte överstiga av räntans bmttobe- lopp. Undantag från denna källstatens beskattningsrätt görs dock i punkt 3 då fråga är om ränta som betalas till en avtalsslutande stat eller något av dess organ (däri inbegripet angivna institutioner) saml till person med hemvist i en avtalsslutande stat på grund av skuld garanterad eller försäk rad av denna avtalsslutande stat eller något av dess organ. Bestämmelserna i punkterna 1, 2 och 3 tillämpas inte i de fall som avses i punkt 5, dvs. då räntan är hänföriig till fordran som äger verkligt samband med fast drift ställe eller stadigvarande anordning som den som har rätt till räntan har i den andra avtalsslutande staten eller med sådan verksamhet som avses i art. 7 punkt 2. I sådant fall skall beskattningsrätten till räntan i stället fördelas med tillämpning av art. 7 resp. art. 15 som behandlar inkomst av rörelse resp. fritt yrke. Enligt svenska interna beskattningsregler utgör såväl inkomst av rörelse som inkomst av fritt yrke i allmänhet inkomst av näringsverksamhet. Den här beskrivna beskattningsrätten för källstaten kan bli tillämplig i i de fall bosättning i enligt interna beskattningsregler inte föreligger endast om räntan enligt punkt 2 av 42 anvisningarnatill 22 § KL skall hänföras till intäkt av näringsverksamhet. Prop.1991/92:11 Dessutom fordras att fast driftställe föreligger enligt internsvensk rätt eller att inkomsten hänför sig till här belägen fastighet (53 § Imom. a KL och 6 § 1 mom. Ränta,som utbetalas från till en fysisk person som enligt avtalet har hemvisti och som enligt interna svenska beskattningsregler inte är bosatt iSverige, kan inte beskattas i om räntan i skall hänföras tillinkomstslaget kapital. Då en fysisk person, som enligt svenskabeskattningsregler är bosatt i men enligt avtalet har hemvist iBarbados, uppbär ränta från , gäller följande. Vid inkomsttaxeringen iSverige hänförs räntan på vanligt sätt till resp. inkomstslag i enlighet med bestämmelsemai de intema svenska skatleför-fattningarna. Om räntan är av sådant slag attSverige enligt art. 11 punkt 2 endast äger rätt att ta ut skatt med högst 5procent av räntans bmttobelopp måste den svenska skatt som belöper påränteintäkten, i den mån den annars skulle komma att överstiga av bmttobdoppet,nedsättas med överskjutande del. Ränta som en i bosatt fysisk personsom enligt avtalet har hemvist i uppbär från källa i fårdäremot enligt avtalets bestämmelser över huvud taget inte beskattas i (art. 22). Sådanroyalty som avses i art. 12 punkt 3 och som härrör från en avtalsslutande stat (källstaten)och betalas till person med hemvist i den andra avtalsslutande staten fårenligt punkt I beskattas i denna andra stat. Definitionen av uttrycket "royalty"omfattar till skillnad från modellavtal inte leasingavgifter och andraersättningar för rätten all nyttja lös egendom. I fråga om sådana avgifter ochersättningar skall i stället bestämmelserna i art. 7 (Inkomst av rörelse)tillämpas. Detta ligger också i linje med de rekommendationer som lämnat iden upprättade rapporten .Enligt punkt 2 får också källstaten ta ut skatt på royaltybetalningar men dennaskatt skall begränsas till högst av royaltyns bmttobelopp ommottagaren har rätt till royaltyn. Royalty för upphovsrätt för nyttjande aveller för rätten att nyttja litterärt, konstnärligt eller vetenskapligt verk(inkl. royalty för biograffilm samt film och band för användning av radio ellertelevision) skall dock enligt punkt 4 vara undantagen från beskattning i källstaten.Från de redovisade bestämmelserna i punkterna 1, 2 och 4 görs i punkt 5 ettundantag för sådana fall då den rättighet eller egendom för vilken royaltynbetalas har verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordningsom den som har rätt till royaltyn har i den andra avtalsslutande staten ellermed sådan affärsverksamhet som avses i art. 7 punkt 2. I sådant fall fördelasbeskattningsrätten till royaltyn mellan staterna med tillämpning avbestämmelserna i art. 7 resp. art, 15 som behandlar inkomst av rörelse resp,fritt yrke. Royalty som utbetalas frånSverige till person med hemvist i får således beskattas här (om inte fråga är om sådan royalty som avses i punkt 4) men skatten får inte överstiga av royaltyns bruttobe lopp. Dessa begränsningar av skattens storlek gäller inte i fall som avses i punkt 5. För att beskattning skall få ske i krävs naturligtvis att 43 dettakan ske enligt intern svensk rätt (jfr punkt 1 avanvisningarna till 21 § Prop.1991/92: 11 KLoch punkt 3 femte stycket anvisningarna till 53 § KL samt 2 § 1 mom. 13, som saknar förebild i såväl som FN:s modellavtal, behandlasersättning för företagsledning. Vad som härvid avses med uttrycket"ersättning för företagsledning" framgår av punkt 3. I vissa fallskall emellertid rätten att beskatta ersättning för företagsledning fördelasmed tillämpning av avtalets bestämmelser rörande beskattning av inkomst avrörelse. Dessa fall anges i punkt 4. Där föreskrivs att art. 7 skall tillämpasom det företag till vilket ersättningen betalas har hemvist i en avtalsslutandestat och har fast driftställe eller bedriver sådan verksamhet som avses i art.7 punkt 2 i den andra avtalsslutande staten och de tjänster för vilkaersättningen betalas äger verkligt samband med det fasta driftstället ellerden bedrivna verksamheten. Bestämmelsemaom ersättning för företagsledning innebär i övrigt följande. Enligt punkt 1får sådan ersättning som betalas av person med hemvist i en avtalsslutande stattill företag i den andra staten beskattas i denna andra stat, dvs. Ersättningen får emellertid även beskattas i den avtalsslutandestat där den som eriägger ersättningen har hemvist, men skatten får i sådantfall inte överstiga av ersättningens bruttobelopp. Art.14 behandlar beskattning av realisationsvinst. Bestämmelsema i punkterna I 3och 5 överensstämmer med motsvarande bestämmelser i modellavtal, dockatt vinst vid avyttring av skepp eller luftfartyg som används i internationelltrafik resp. lös egendom som är hänförlig till användningen av sådana skeppeller luftfartyg enligt punkt 3 endast skall beskattas i den stat där detavyttrande företaget har hemvist. Vidare återfinns i punkt 4 en bestämmelse sommöjliggör för att beskatta realisationsvinster som härrör frånavyttring av andelar i svenska bolag även om avyttringen ägt mm efter det attsäljaren avflyttat från Ofr 53 § I mom. första stycket a KL). 15 beskattas inkomst av fritt yrke eller annan självständig yrkesutövning i regel endast där yrkesutövaren har hemvist. Utövas verk samheten från en stadigvarande anordning i den andra staten som regel mässigt står till hans förfogande (punkt 1 a) eller om personen i fråga vistas i den andra avtalsslutande staten under tidrymd eller lidrymder som sammanlagt överstiger under beskattningsåret (punkt I b) får dock inkomsten även beskattas där, dvs. Den del av inkomsten som i sådana fall får beskattas i verksamhetsstaten är dock begränsad till vad som är hänförligt till den stadigvarande anordningen där resp. till vad som förvärvas genom den i verksamhetsstaten bedrivna verksamheten. Innebörden av uttrycket "fritt yrke" belyses i punkt 2med några typiska exempel. Denna uppräkning är emellertid endast förklaran de och inte uttömmande. I detta sammanhang bör också observeras att denna artikel behandlar "fritt yrke samt annan verksamhet av självständig karaktär". Artikeln skall sålunda inte tillämpas när fråga är om anställ ning, t. ex. läkare som tjänstgör som anställd tjänsteläkare på fabrik eller ingenjör som är anställd i ett av honom ägt aktiebolag. Artikeln är inte 44 hellertillämplig på sådan självständig verksamhet som artister eller Prop.1991/92:11 idrottsmän utövar, utan deras verksamhet omfattas av art. 18. Art.16 behandlar beskattning av enskild tjänst. Punkt I innebär att sådan inkomst iprincip beskattas i den stat där arbetet utförs. Undantag från denna regelgäller vid viss korttidsanställning under de fömtsättningar som anges i punkt2. 1 sådana fall sker beskattning endast i inkomsttagarens hemviststat. 1punkt 3 har intagits särskilda regler om beskattning av arbete ombord på skeppeller luftfartyg i internationell trafik. Styrelsearvodenoch annan liknande ersättning får enligt art. 7 7 punkt 1 beskattas i den statdär bolaget i fråga har hemvist. Enligt punkt 2 gäller motsvarande beträffandelön och liknande ersättning som någon uppbär i egenskap av tjänsteman i högreföretagsledande ställning. Beskattningav inkomst som underhållningsartister och sportutövare uppbär genom sinverksamhet regleras i art. 18. Sådan inkomst får beskattas i den stat därverksamheten utövas (punkt 1). Detta gäller oavsett om inkomsten förvärvasunder utövande av fritt yrke eller enskild tjänst. Enligt punkt 2 får inkomstenbeskattas i den stat där underhållningsartisten eller idrottsmannen utövarverksamheten, även om ersättningen utbetalas till en annan person (t. ex.arbetsgivare hos vilken underhållningsartisten eller idrottsmannen äranställd) än underhållningsartisten eller idrottsmannen själv. Enligt punkt 3får också arvoden som agenter etc. förvärvar genom att tillhandahålla sådanpersonlig verksamhet som utövas av underhållningsartist eller sportutövarebeskattas i verksamhetsstaten. Undantag från nu behandlade bestämmelser görsdock om besöket av underhållningsartisten eller sportutövaren till avsevärd delfinansieras genom allmänna medel från den andra avtalsslutande staten, något avdess organ eller lokal myndighet. Detsamma gäller om inkomsten förvärvas av enorganisation vars verksamhet bedrivs utan vinstsyfte och vars inkomst inte tillnågon del betalas till innehavare, medlemmar eller någon av organisationensandelsägare eller kan användas för dessas personliga syften eller om inkomstenförvärvas av underhållningsartisten eller sportutövaren på gmnd av tjänsterutförda åt en sådan organisation. Art.19 behandlar beskattning av pension, dock att sådan pension som betalas aveller från fonder inrättade av en avtalsslutande stat eller dess lokalamyndigheter till fysisk person på gmnd av arbete som utförts i den statenseller dess lokala myndigheters tjänst inte omfattas av denna artikel utan avart. 20 punkt 2. I fråga om sådan i art. 19 behandlad pension får den beskattasi den avtalsslutande stat från vilken den härrör. Till skillnad frånmotsvarande bestämmelse i modellavtal (art. 18) omfattar denna artikdinte "annan liknande ersättning". Detta innebär att livränta inteomfattas av denna artikel utan av art. 22 (Annan inkomst). Inkomstav offentlig tjänst med undantag för pension beskattas enligt art. 20 i regel endast i den stat som betalar ut inkomsten i fråga (punkt I a). Under vissa i punkt 1 b angivna fömtsättningar får dock sådan ersättning endast beskattas i inkomsttagarens hemviststat. Som jag redan nämnt i min redogörelse för art. 19 återfinns i art. 20 punkt 2 en bestäm melse rörande beskattning av pension på gmnd av tidigare offentlig tjänst. Sådan pension beskattas endast i källstaten. Enligt punkt 3 beskattas i 45 vissafall ersättning av offentlig tjänst enligt reglerna i art. 16 (Enskild Prop.1991/92:11 tjänst), art. 17 (Styrelsearvoden etc.) resp. art. 19 (Pension). Art.21 innehåller regler om skattelättnader för studeranden och praktikanter. Inkomstsom inte behandlas särskilt i art. 6-21 beskattas enligt art. 22 endast iinkomsttagarens hemviststat utom i de fall då inkomsten härrör från källa i denandra avtalsslutande staten. I sistnämnda fall får jämväl källstaten beskattainkomsten. 4.4 Metoder för undanröjande av dubbelbeskattning Bestämmelsernaom undvikande av dubbelbeskattning finns i art. 23. tillämpar enligtpunkt 1 a avräkning av skatt ("credit of tax") som huvudmetod för attundvika dubbelbeskattning. Även tillämpar denna metod (punkt 2). Innebördenav avräkningsbestämmelserna är att en person med hemvist i den ena statentaxeras där även för sådan inkomst som enligt avtalet får beskattas i den andrastaten. Den uträknade skatten minskas därefter i princip med den skatt somenligt avtalet har tagits ut i den andra staten. Vid avräkning av skatt påinkomst i tillämpas bestämmelserna i lagen (1986:468) om avräkning avutländsk skatt. Därvid beräknas svensk inkomstskatt på inkomsten på vanligtsätt. Ilikhet med de flesta andra avtal med utvecklingsländer innehåller förevarandeavtalsförslag regler om avräkning i vissa fall i av högre skattebeloppän som faktiskt erlagts i den andra staten, s.k. matching credit.Bestämmelserna härom återfinns i punkt 1 c. Vad beträffar den i punkt I dintagna bestämmelsen får jag hänvisa till vad jag redan sagt i samband med mingenomgång av bestämmelserna i art. 10 punkt 4 om skattefrihet för utdelning. Dei punktema c och d intagna bestämmelserna skall dock enligt punkt 1 e intetillämpas beträffande en bestämmelse om skattelättnad som ändrats efter det attdetta avtal undertecknats om ändringen är att anse som väsentlig. De behöriga myndighetemakan dock komma överens om att bestämmelsema i punktema c och d skall tillämpaspå en sådan bestämmelse även efter det att den ändrats på angivet sätt. De nuredovisade bestämmelsema i punkterna c och d skall tillämpas under de tioförsta åren efter det att detta avtal trätt i kraft (punkt O- Efter utgången avdenna tidsperiod kan de behöriga myndighetema överlägga med varandra för attbestämma om denna tidrymd skall utsträckas. Förslag om sådan förlängningkommer, om sådan överenskommelse träffas, att i överensstämmelse med vadriksdagen med anledning av motion 1988/89:Sk35 givit regeringen till känna (SkU25)föreläggas för godkännande. Art.24 innehåller bestämmelser enligt vilka de förmåner som följer av avtalet under vissa förutsättningar helt eller delvis kan begränsas, t. ex. vad gäller de begränsningar i källstatens beskattningsrätt som följer av bestäm- 46 melsernai art. 6-23 eller den i art. 10 punkt 4 intagna bestämmelsen Prop.1991/92:11 rörande skattefrihet för mottagen utdelning. Bakgrundentill den i punkt I intagna bestämmelsen, som för övrigt har sin förebild i detmodellavtal som använder vid bilaterala förhandlingar omdubbelbeskattningsavtal, är att man internationellt (framför allt inom , set. ex. Issues in International Taxation No 1 "International Tax Avoidance andEvasion", 1987) i allt högre utsträckning börjat uppmärksamma attpersoner som inte omfattas av ett dubbelbeskattningsavtal eller som inte harnågon egentlig anknytning till någon av de avtalsslutande staterna på ett otillböriigtsätt söker utnyttja de förmåner som ett avtal berättigar till, s. k. treatyshopping. Detta kan t. ex. ske genom att en person med hemvist i en stat (A)bildar ett bolag i i syfte att komma i åtnjutande av de förmåner somföljer av svenska dubbelbeskattningsavtal med en annan stat. Detta kan bero påatt staten A inte har något dubbelbeskattningsavtal med den aktuella stateneller att har ett i visst avseende förmånligare avtal. Förhållandet kanbelysas med följande exempel. Ett bolag i staten A avser att lämna ett störrelån till ett företag hemmahörande i . Eftersom staten A inte har någotdubbelbeskattningsavtal med kommer den ränta som företaget i att erlägga att beläggas med en källskatt om . I syfte att nedbringadenna källskatt bildar bolaget i staten A ett bolag i som sedan lånarut pengarna till företaget i .