prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Detta ställer ökade krav intebara på kraftiga arbetsmarknadspolitiska insatser utan även på långsiktigt verkande regionalpolitiska åtgärder för att hävdaregionemas möjligheter till utveckling. Det behövs delsinfrastrakturförbättringar, dels såväl riktade företagsinsatser i form av etableringsstöd och stöd vid expansion, som allmänt kostnadssänkande sådana. Vad gällerriktade insatser kommer jag att föreslå att lokaliseringslån åter skall kunnalämnas. Detta för att något kompensera den ordinarie kapitalmarknadens mycketrestriktiva hållning som gör detsvårt att finansiera projekt i stödområdet. Vad gäller kostnadssänkandeåtgärder lämnar jag förslag till utvidgning av systemet med nedsättning av socialavgifter till fleraverksamheter i stödområde 1 och till vissa verksamheter i delar avstödområde 2. Ansvaret för enregionalt utvecklad infrastraktur vilar på resp. sektor. För vissa typer av insatser finns dock särskildaregionalpolitiska infra-strakturmedel. 1 stödområde 1 pågår ett särskiltprogram som genomförs av berörda länsstyrelser. Genomförandet av de regionalpolitiska åtgärdemahar successivt decen traliserats till länsstyrelsema som medlen för regionala utveck lingsinsatser räknats upp så att det s. k. länsanslaget svarar för närmare hälften av de totala direkta regionalpolitiska anslagen. Jag kommer senare att föreslå en viss höjning av nämnda anslag. Länsstyrel sema kan använda medlen förlokaliserings- och utvecklingsbidrag, gles bygdsstöd och projektverksamhet. Den stora frihet i medelsanvändningen 33 3 1991/92. 1 samt Nr 100. som getts länsstyrelserna ställer stora krav på prioriteringmellan olika Prop. 1991/92:100 åtgärder och noggrann uppföljning. Jag kommersenare att redovisa min Bil. 11 syn på behovet av prioritering, bl. a. när detgäller glesbygden. Mina förslag i det följande innebär sammantagetatt anslagen för direkta regionalpolitiska åtgärder höjs, med 300milj.kr. Även efter denna höjningmåste dock konstateras att dessa insatser endast marginellt kan påverka den regionala utvecklingen. För attnå de regionalpolitiska målen krävs en helhetssyn med samordnadeåtgärder inom en rad samhälls- ochpolitikområden. Jag kommer i det följande att redovisa hur samordningsarbeteti fortsättningen bör utformas och förstärkas. Demedel som avsätts för direkta regionalpolitiska insatser kan, som jag tidigare framhållit, endast marginellt påverka denregionala utvecklingen. Föratt nå de regionalpolitiska målen krävs attregionalpolitiska hänsyn tas även när åtgärder inom andrasamhällssektorer utformas. Inom är sektorssamordningen ettviktigt led i det regionalpolitiskaarbetet. Jag avser att i olika former ytterligare fördjupa detta samarbete.Särskilt viktiga för den regionala utvecklingen är insatser för att stärka infrastrakturen. Dessa berör bl. a.verksamheter inom kommunikations-, utbildnings-, jordbraks- ochnäringsdepartementen. För att ytterligare betona statliga utredningarsansvar att belysa regionalpolitiska konsekvenser av sina förslag, kommer jagsenare att föreslå regeringen, att ett generellt direktiv införs somföreskriver att sådana analyser alltidskall redovisas. 1 de fall utredningar berör inrättande av nya myndigheter,eller större omorganisationer av befintlig verksamhet, bör en lokalisering utanför alltidprövas. I likhet med föregående år lämnas även i åretsbudgetproposition en redogörelse förviktigare beslut inom andra politikområden som har effekter för denregionala utvecklingen. Arbetsmarknadspolitiken syftar till attåstadkomma väl fungerande arbetsmarknader i hela . Dearbetsmarknadspolitiska medlen fördelarAMS utifrån de problem som råder i varje län. Länsarbetsnämnderna fördelar isin tur medel till varje arbetsförmedling utifrån den lokala situationen.Fördelningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen får därmed en profil som i stort överensstämmer med deregionalpolitiska prioriteringama. Av de medel för försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder som regeringen disponerar har drygt entredjedel beviljats utvecklingsprojekt för ungdomar och kvinnor pålandsbygden. I det följandelämnar jag, efter samråd med resp. statsråd, en redovisning av viktigare beslut från regionalpolitisk synpunkt ikommunikations-, utbildnings-,jordbraks-, närings-, finans-, civil-, kultur- samt miljö- och resursdepartementen. Godakommunikationer är en grandföratsättning för en balanserad regional utveckling. Det gäller såväl person- ochgodstransporter som telekommunikationer. beslutade att inrättaett särskilt infrastrak-turanslagför större projekt som gäller vägar, järnvägar och kollektivtrafikanläggningar (prop. 1990/91:87, TU24, rskr. 286).Sammanlagt lOmiljarder kr. anslogsav inom en total planeringsram på . Den tidigare regeringen beslutade om ettantal större väg- och järnvägs-projektfinansierade med medel från detta anslag. Vidare beslöt den i september 1991att med medel från det särskilda infrastrakturanslaget tidigarelägga investeringar i vägar och järavägarför högst I 550 milj. kr. Regeringen lämnade i början av november 1991förslag till om att I 500 milj.kr. böranslås på ett särskilt anslag till sysselsättnings-och produktivitetsfrämjande åtgärder som gäller investeringar i kommunikationssektornsinfrastraktur. har beslutat i enlighet med regeringens förslag,vilket innebär att och skall tidigarelägga investeringaroch andra åtgärder inom väg- och järavägsområdet milj. kr. De tidigarelagdainvesteringarna omfattar objekt som gäller europavägar och andra nationella vägar av betydelse för person- ochgodstransporter. Vidare ingår vissa bärighetshöjande åtgärder påvägnätet som delvis är tidigarelagda objekt.Åtgärdema inom jämvägsområdet koncentrerastill en tidigareläggning av arbetet med att anpassa förden kommande snabbtågstrafiken. Beslutet omfattardessutom en kostnadsram på 100 milj.kr. för att driva inlandsbanani avvaktan på ställningstaganden om banansframtid. 1 sysselsättningspaketet ingår slutligen 153 milj.kr. för finansiering av sysselsättningsskapande åtgärderinom luftfarts- och teleområdena,som den tidigare regeringen aviserade . I fråga om vägar bör för övrigt framhållas det10-åriga investeringsprogrammet försärskilda bärighetshöjande åtgärder. Detta syftar till att anpassabärighetsnormema på det svenska huvudvägnätet till de regler som gäller inom EG. En viktig del av programmetutgörs av åtgärder i skogslänen. För /93 föreslås att 140 milj. kr.anslås till transportstöd för färjetrafiken till . Detta innebäratt passagerartaxorna kan sänkas. Vidare föreslås att anslaget till trafiken på och ökasmed 18 milj.kr. till 78 milj.kr. samt att 15,2 milj.kr. anvisas för bidrag till kommunala flygplatser, huvudsakligeni inland. Statens köp av interregional persontrafik påjämväg, som är regionalpolitiskt angelägen men som inte kan upprätthållas påföretagsekonomiska villkor, föreslås för /93 uppgå till 549milj. Chefen förkommunikationsdepartementet räknar med att kommer att bolagiseras år 1993.Konkurrensen på telemarknaden kommer att skärpas. Den pågåendetelelagsutredningen skall utarbeta det regelverk ,, som behövs för en fungerande telekommunikationsmarknad. 1det sam- Prop. 1991/92:100 manhanget kommerförslag att läggas om hur det sociala och regionalpoli- Bil. 11 tiskaansvaret skall uppfyllas av aktörema på marknaden. Denförra regeringen fördelade den 8 resp. återstående medel förkompetenshöjande åtgärder från de regionalpolitiska satsningar på utbildningsområdet, som fattadebeslut om med anledning av propositioneraa om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen ochnorra inland (prop. 1987/88:64, UbU9, rskr. 211) samt i (prop. 1987/88:86,UbU38, rskr. Genom nämnda regeringsbeslut fördelades drygt 15milj. till Bergslagen och norraSveriges inland. Dessa medel avsåg bl. a. utbildning inom komvux riktad till kvinnor i form av höjdgrandutbildning och yrkesutbildningmed anknytning till det lokala arbetslivets behov. Vidare fördelades medel för distansutbildning inom högskolan,för högskoleutbildning inom livsmedels- och turistområdena samt förhögskolekurser inom teknikområdet och för högre restaurangutbildning. Drygt 7 milj.kr. fördelades till län.Dessa medel avsåg utvidgning avkomvux för behörighetsgivande utbildning inför läraratbildning, fortbildning av gymnasieskolans lärare,huvudsakligen språklärare, samt för högskolans del utbildning inom bl. a.turismområdet och inom äldre- och handikappomsorg samtdistansutbildning. Ett särskilt bidrag anvisadestill som stöd för dess samverkansinsatser påutbildningsområdet. Efter förslag av regeringen ökar antalet platservid universitet och högskolor redan i vår med 2000. Detta är ett led i denlångsiktiga förstärkning ochutbyggnad av högskoleutbildningen som bör genomföras under 1990-talet.Huvuddelen av de nya platser som inrättas avser de mindre högskoloma rant om i landet. Tillgång tillgod högskoleutbildning i hela landet är en viktig faktor för den regionalautvecklingen en väl utbyggd högskolaökar utbildningens tillgänglighet, bidrar till en jämnare rekryteringav studerande och stärker samhälle och näringsliv i olika delar av landet. En fråga somockså uppmärksammats i regionalpolitiskt sammanhang är möjligheterna till forskning vid de mindre och medelstora högskoloma.Sedan mitten av 1970-talet bedrivsforskning även vid dessa högskolor. Stortintresse för och engagemang i forskningsfrågor finns nu vid såväl högskolorna ifråga som i deras omgivning. Genom forskningsproposition ställs kraftigt ökade resurser (-I-30milj. till förfogande för forskningsstödjande åtgärder vid de mindre och medelstora högskoloma.Detta stöd uppgår för /93 till 44 milj.kr. Här börockså erinras om de 36,5 milj. kr. som avsatts av regionalpolitiska medel för entillfällig förstärkning avforsknings- och utvecklingsverksamheten vid elva mindre och medelstorahögskolor i , Bergslagen, sydöstra och i . 1 samband medanslagsframställningarna för kommande treårsperiod, 36 som omfattar budgetåren1993/94-1995/96 skall, enligt de direktiv som Prop. 1991/92:100 utfärdats,redovisas dels hur de anvisade medlen använts och används, Bil. 11 dels vilkaeffekter åtgärderaa haft på forskningens omfattning vid de berörda högskoloma. Riksdagensbeslut om en ny gymnasieskola (prop. 1990/91:85, UbU 16, rskr. 356)innebär bl.a. att tidigare system med centralabeslut om gymnasieskolans dimensionering ersätts av ett system där varje kommunsjälv beslutar i vilken utsträckning den skall anordna gymnasieutbildning eller erbjuda sådan genomsamverkansavtal med andra kommuner. Riksdagensbeslut om livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146, JoU 25, rskr. 327) innebär att den intemamarknadsregleringen på jordbrakets område avvecklas. Beslutet innebäremellertid att prisstödettill jordbraket i norra bibehålls. Prissänkningar till följd av avregleringen får nämligen, enligt samma beslut,inte medföra att lönsamheten för jordbraket i norra försämras inämnvärd grad. Enparlamentarisk arbetsgrapp har på regeringens uppdrag lämnatförslag rörande det fortsatta stödet till jordbraket i norra efter /92 (Ds 1991:80).Förslaget remissbehandlas . En särskildutredare skall se över rådgivningen till jordbraket (dir. 1991:83). Förslag kommer att lämnas sommaren1992. Stöd tillsockerbraken på och skall enligt beslut lämnas underen övergångsperiod. skall åtgärder vidtas för att underlättaavvecklingen av sockerbraken. Dennya småföretagspolitik som regeringen angivit riktlinjeraa för (prop. 1990/91:51) är viktig även i ettregionalpolitiskt sammanhang. Den allmäntstora betydelse som tillväxt i små och medelstora företag och etablering av nya företag har för dynamiken inäringslivet och för en ökad sysselsättning,är av stor vikt för hela landet men har särskilt stor betydelse för deregionalpolitiskt prioriterade områdena. I regeringens proposition om en nysmåföretagspolitik lämnas en rad förslagsom sammantagna innebär en ny start för små- och nyföretagandet i helalandet. En säker tillgång på energi är generellt en viktigföratsättning för en gynnsam utveckling av näringslivet.Försörjningen med el till intematio nellt konkurrenskraftiga priser ärsärskilt betydelsefull i Bergslagen och för Norrlands kustland. Detta beror på att s.k. elintensiv industri svararför en jämförelsevis hög andel av produktion ochsysselsättning i dessa regio ner. Det beslut om energipolitiken som fattade (prop. 1990/91:88, NU40, rskr. 373) hardärför stor regionalpolitisk bety delse. Programmet för omställning avenergisystemet inkluderar också en 37 ökad satsning på biobränslen,vilket skapar föratsättningar för en gynnsam Prop. 1991/92: 100 landsbygdsutveckling. Denya regler på skatteområdet som i huvudsak gäller fr. o. m. har från regionalpolitisk synpunkt såväl positiva somnegativa effekter. En kommittéarbetar med att följa upp och rapportera kring effekter av skattereformen. Vad gäller mervärdesskatten har nyligenbeslutat om sänkning av skattesatsenpå bl. a. hotell- och restaurangtjänster, upplåtelse av campingplats ochstugor i stugbyar samt personbefordran från 25 till 18 procent.Den nya skattesatsen skall gälla fr.o.m. den . Sänkningen avskattesatsen kan väntas förbättra föratsättningarna för turistnäringenpå främst vinterturistorterna i . Inomcivildepartementets verksamhetsområde pågår olika utvecklingsarbeten som har betydelse för den regionalautvecklingen. Länsstyrelsereformen, som genomfördes den Ijuli1991, får konsekvenser för den regionala utvecklingen. Syftet är attstärka samordningen av den statligaverksamheten på regional nivå och att rationalisera verksamheten för att få eneffektiv genomförandeorganisation bl.a. för den statliga regionalpolitiken. Vidare skapas föratsättningarför decentralisering från centrala verk till länen och från stat till kommun. Regeringen har tillkallat en särskild utredare meduppdrag att analysera den offentliga verksamhetens regionala uppbyggnad samtatt göra en per-spektivstudie medolika alternativ för en framtida straktur (dir. 1991:31). Samma utredare har även fått i uppdrag attanalysera för- och nackdelaraa med nuvarande länsindelning i västra atl föreslå åtgärder för attkomma till rätta med eventuellaproblem (dir. 1991:30). Uppdragen skall redovisas till regeringen senastden . har medverkat tillatt olika lösningar med s. k. lokalkontor prövas i olika delar av landet. 1projektet (SLÖS) i Västemorrland harsamarbete mellan lokal statlig och kommunalförvaltning kommit till stånd. Syftet är att behålla och förbättra offentligservice i glesbygdsområden. Av betydelse förregionalpolitiska insatser är det fortsatta arbetet med att öka samverkan mellan olika samhällsorgan. Regeringen har tillsatt enberedning (C 1990: B) för samverkan mellan stat och kommun. En viktig uppgift för beredningen är att initieraförnyelse- och utvecklingsprojekt inom den offentliga sektorn. Nykoop-företagsutredningenöveriämnade sitt betänkande Visst går det an (SOU 1991:24). Betänkandet innehåller bl.a. en del förslag om den kooperativa företagsformensmöjligheter att bidra till landsbygdsutvecklingen. är kooperativa företag viktiga i landsbygdsutveckling, vilket flera lyckade exempel med så kallade sam- 38 hälls- eller bykooperativ iNorrland visar. 1991/92:100 tillsammans medGlesbygdsmyndigheten ett projekt för att utveckla idéer- Bil. 11 na om denkooperativa företagsformen som ett verksamt medel i det regionalpolitiska arbetet. Det är i stor utsträckning frågan omsamverkanslösningar, t.ex. kombinationer av produktion avsamhällstjänster med lokal vara- och tjänsteproduktion. Av regionalpolitisk betydelse är möjlighetema tillsamarbete över riks-gränserna mellan lokala och regionala samhällsorgan. Inomcivildepartementet har en arbetsgrapp (C 1991: D) tillsatts för att följa uppdet hittillsvarande samarbetet överriksgränseraa. Grappen skall bl. a. överväga behovet avregelförändringar eller om andra åtgärder bör vidtas för att underlätta dengränskommunala samverkan. Medanledning av budgetpropositionen 1990 tog ställning till ett treårigtprogram för utbyggnaden av stödet till de regionala kulturinstitutionerna -länsmuseer, länsteatrar, länsmusik och orkestrar. Programmet kom dock inte att följas vad gälleranslagsutvecklingen till teater och musik . Förslagen för /93 innebäremellertid att uppbyggnaden av stödettill de regionala kulturinstitutionemaåter prioriteras i regeringens kulturpolitik. Genom omprioriteringar inom departementetsverksamhetsområde har medel sålundafrigjorts som medger att 35 nya s. k. grandbelopp (statsbidrag tilltjänster) förmedlas till orkestrama.Vidare förmedlas 22 grandbelopp till länsteatrama. Sammanlagt föreslåsatt 7,5 milj.kr. anslås till denna satsning. Därmed fullföljs utbyggnadsplanen. Som ett led iarbetet med att förbättra frilansamas arbetsmarknad föreslås vidare att stödet till arrangerande musikföreningar ökas med 2milj.kr. Isärskilda direktiv för länsstyrelseraas anslagsframställning för budgetåren1993/94-1994/95 betonas att det enligt uppfattning (prop. 1990/91:90, JoU30, rskr. 338) är en viktiguppgift för länsstyrelserna att verka för att den regionalautvecklingen sker i former som är förenligamed kraven på en god miljö och en långsiktigt god hushållning mednaturresurser. bör så långt möjligt samordna sitt arbete med fysisk planering, resurshushållning ochmiljövård med övriga frågor av betydelse för samhällsutvecklingen. 4Företagsinriklade åtgärder m. m. Prop.1991/92: 100 Ienlighet med beslut om regionalpolitiken har en viss förskjutning av de regionalpolitiskaåtgärdema skett från direkt företagsstödtill åtgärder för att förbättra de infrastrakturella föratsättningama för näringslivet. De direkt företagsinrikladeåtgärderna har dock fortfarande en betydande omfattning. De nuvarande regionalpolitiska stödmedlen somriktar sig direkt till företagen är:Lokaliseringsbidrag, som kan lämnas i samband med investeringar i byggnader och maskiner,utvecklingsbidrag, som främst används förimmateriella investeringar, sysselsättningsbidrag i samband med utökning av antalet anställda, lån till regionalainvestmentbolag, nedsatta socialavgifter samt transportstöd. Föratom lån tillprivata regionala investmentbolag har staten, i samband med att särskilda regionalpolitiska åtgärder vidtagits i vissaregioner, lämnat kapitaltillskott avolika slag till regionala utvecklings- och investmentbolag. 1 regeringensproposition /92:69 om privatisering av statligt ägda företag m. m. har föreslagits att regeringen skall fåbemyndigande att sälja statens aktier i bl. a. dessa bolag. Föratom nämndadirekta stöd till företag har vissa organ som inrättats av staten regionalpolitisk betydelse. Här kan särskilt nämnasStiftelsen , som har till huvudändamål att låna ut pengar till riskfyllda projekt i de fyra nordligaste länen. Ävende regionala utvecklingsfonderna bidrar till att förbättra denregionala balansen genom att deras verksamhetskall stå i samklang med samhällets regionalpolitiska strävanden.Ytterligare instrament som används för att påverka den regionala utvecklingen är de lokaliseringssamråd sombedrivs inom med de störstaindustriföretagen och med företag inom den privata tjänste- och servicesektorn. Jag kommer i det följande att redogöra förutfallet av de olika stödformerna och föreslå vissa förändringar vadavser kreditförsörjningen till företag samt systemet med nedsattasocialavgifter. Förordningen(1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd omfattar lokaliserings-, utvecklings- ochsysselsättningsbidrag samt lån till privata regionala investmentbolag. Jag föreslår nu inte några större förändringar avföretagsstödet. Utvecklingen på kreditmarknaden föranleder dock förslag om attlokaliseringslån åter skall kunna lämnas för att förbättra företagensriskkapitalförsörjning i deregionalpolitiskt utsatta områdena. Jag återkommer härtill i det följande. Av följande sammanställning framgår beviljat stöd(exkl. sysselsättningsbidrag), beräknad sysselsättningsökning samt subventionper nytt arbetstillfälle . Budgetår 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 PrOp. 1991/92: 100 (nilj.kr.) drag m.m.(1) fälle(2)(tkr) (1)Inkl. utvecklingsbidrag och de äldre stödformernainvesteringsbidrag, offertstöd och regionalpolitisktutvecklingskapital. (2)I beloppet ingår intestöd till lokaler föruthyrning. Inte heller lokaliseringsbidrag påsammanlagt 314 milj. kr. som lämnats till under budgetåren1987/88-1989/90 i syfte främst att bevara sysselsättningenvid vissa av bolagets gruvor. Under /91 uppgick således denberäknade sysselsättningseffekten till drygt 4200 nya arbetstillfällen. Härtill kommeratt nettoeffekten avsysselsättningsstödet beräknas till 500600 nya arbetstillfällen. Kvinnomas andel av sysselsättningsökningen uppgårtill . Enkvoteringsregel säger att av antalet nya arbetstillfällen skall förbehållas vartdera könet. På regeringensuppdrag har länsarbets-nämnderaa i stödområdena utarbetathandlingsplaner för att öka kvinnoandelen. Under budgetåret beviljades 654 företag stöd medsammanlagt närmare 900 milj. kr. i samband med investeringar på drygt 3miljarder kronor. Av stödet utgjorde774 milj. kr. bidrag och 94 milj. kr. Stödinsatserna beräknas ge mer än 300 nya arbetstillfällenvardera i samtliga de sju s. k.skogslänen. Största sysselsättningstillskottet beräknas liksom föregående år i det mest utsatta länet,med 642 arbetstillfällen, dämäst följer Västeraorrlands länmed 549 och med 532. Desammanlagt största bidragen, drygt 160 milj.kr. vardera, lämnades tillföretag i och . Stödområdet för företagsstödet inskränktesbetydligt . Många ansökningar om stöd som inkommit föredetta datum har dock beviljats under /91. Av följande sammanställning framgår länsvisbeviljat stöd /91 fördelat på antalet arbetsställen,investeringskostnad, stödform och beräknad sysselsättningsökning. (milj. kr. ,) Bidrag(l) (1) Lokaliserings- ochutvecklingsbidrag, investeringsbidrag, offertstöd ochregionalpolitiskt utvecklingskapital. Av följande sammanställning framgår fördelningenpå olika stödområden av antalet nyaarbetstillfällen, investeringskostnader, beviljat stöd, beräknadsysselsättningsökning och subvention per nytt arbetstillfälle. (milj. kr. ) Bidrag(l) arbetstillfälle (tkr)(2) Den gamlaindelningen i A, B och C resp. tillfälliga stödområdenersattes med stödområde 1 och 2 resp. tillfälliga stödområden. (1)Lokaliserings- och utvecklingsbidrag,investeringsbidrag, offertstöd och regionalpolitisktutvecklingskapital. (2)I beloppet ingår inte stöd till lokaler för uthyrning eller stöd till . Den bransch somerhållit flest stöd är verkstadsindustrin inom vilken Prop. 1991/92:100 237 företag erhöll stöd. Stödet till tjänsteföretag var det beloppsmässigt största bland branscherna. Under /91 har således 113företag, som bedriver uppdragsverksamhet beviljats stöd. Av följande sammanställning framgår stödetsfördelning under /91 på olika branscher, arbetsställen,stödform, beräknad sysselsättningsökningoch subvention per nytt arbetstillfälle. Bidrag(l) (tkr)(2) (1)Lokaliserings- och utvecklingsbidrag, investeringsbidrag,offertstöd ochregionalpolitiskt utvecklingskapital. (2)I beloppet ingår inte stöd tilllokaler för uthyrning eller stöd till . Beslut om regionalpolitiskt stöd fattades /91 av länsstyrelser, statens industriverk och regeringen.Länsstyrelsema svarade liksomtidigare år för en stor andel av alla beslut, . Länens andelav det totalt beviljade stödbeloppet uppgick till 365 milj.kr. Jag avser senare att föreslå regeringen att ytterligarebeslutskompetens skall delegeras till länsstyrelserna. bedrivs inom regeringskanslietinom ramen för lokaliseringssamrådetmed tjänstesektorn ett arbete med att försöka förmå tjänsteföretag attförlägga verksamheter till främst stödområdet. Samrådsarbetet har inriktats mot de största tjänsteföretagen iStockholmsregionen. Kontakter har tagits med ett stort antal företag, banker,försäkringsbolag, finansbolag, data-och mediaföretag m. fl. Kontaktema har (t. o. m. )resulterat i att närmare 3900 arbetstillfällen successivt kommer att tillförasregionalpolitiskt prioriterade områden. Antalet nyetablerade företag som erhöll stöd /91 uppgick till 109. Ungefär vart sjätte företag som fick stödvar nyetablerat.