prop · GF03170 · 1991-12-31 00:00:00 — 1§ Har en svensk myndighet fått upplysningar ellerbevismaterial från en främmande stat för att användas vid utredning av brotteller i ett rättsligt förfarande med anledning av brott och gäller på grund avöverenskommelse med den främmande staten villkor som begränsar möjligheten attutnyttja materialet, skall svenska myndigheter följa villkoren oavsett vad somannars är föreskrivet i lag eller annan författning. Bestämmelserna i första stycket gäller också ifråga om överenskommelse med en mellanfolklig organisation. 8'§ I den utsträckning det har avta- I den utsträckning det har avta lats i en överenskommelse som Sve- lats i en överenskommelse som Sve rige har ingått med främmande stat, rige har ingått med främmande stat, får den som efter kallelse i enlighet eller med en mellanfolklig organisa- med överenskommelsen har rest in tion, får den som efter kallelse i i från den främmande sta- enlighet med överenskommelsen ten för att höras eller på annat sätt har rest in i för att höras medverka vid utredning av brott eller på annat sätt medverka vid eller i ett rättsligt förfarande med utredning av brott eller i ett rättsligt anledning av brott inte lagföras el- förfarande med anledning av brott ler, i vidare mån än som följer av inte lagföras eller, i vidare mån än 6 §,berövas sin frihet eller på annat som följer av 6 §, berövas sin frihet sätt underkastas inskränkning i eller på annat sätt underkastas in- denna på grund av handling, under- skränkning i denna på grund av låtenhet eller dom som härrör från handling, underlåtenhet eller dom tiden före inresan i och som härrör från tiden före inresan i som, när det gäller en tilltalad, inte och som, när det gäller en är avsedd med kallelsen. tilltalad, inte är avsedd med kallel sen. Immuniteten upphör om den som rest hit stannar kvari trots att han haft möjlighet att lämna landet under en sammanhängandetid av från det att han har fått besked från myndigheten om atthans närvaro inte länghre krävs, eller om han, efter att ha lämnat landet,återvänder hit. Innehåller överenskommelsen bestämmelse attimmuniteten skall ha mindre omfattning än som angetts, gäller i stället denbestämmelsen. Denna lag träder i kraft den dag regeringenbestämmer. Lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall Härigenomföreskrivs att bilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier ivissa fall' skall ha följande lydelse. Immunitetoch/eller privilegier gäller för föl- Tillämplig internatio- jande nell överenskommelse 40 EFTA: s övervakningsmyndighet Medlemmar och personer med tjänst hosövervakningsmyndigheten jämte nämnda personers familjemedlemmar samt personermed uppdrag av övervakningsmyndigheten och företrädare för Europeiska gemenskapernaskommission och EG:s medlemsstater Domare,registrator och personer med tjänst vid domstolen jämte nämnda personersfamiljemedlemmar Protokoll6 till avtalet mellan EFTA-staterna om upprättande av enövervakningsmyndighet och en domstol Protokoll 7 till avtalet mellanEFTA-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol Denna lag träder ikraft den dag regeringen bestämmer. ' Lagen omtryckt1987:341. Senaste lydelse 1991:440. Propositionenshuvudsakliga innehåll......................... 1 Propositionom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) .. 2 1 Inledning ....................................................... ... 7 2 Historisk återblick.............................................. .. 10 AGodkännande av m.m........................ 15 3 EES-förhandlingarnas gång.................................. .. 15 4 Beredningsarbetet ............................................. .. 17 5 och EFTA-avtalens huvudsakligainnehåll 18 5.1 ................................................. .. 18 5.2 EFTA-avtalen............................................... .. 21 6 Överväganden ................................................. .. 23 6.1 Inledning..................................................... .. 23 6.2 Fri rörlighet för varor några huvuddrag........... .. 28 6.3 Fri rörlighet för personer och den socialadimensionen 32 6.4 Kapitalrörelser och företagsetablering m. m........ .. 37 6.5 Ett par viktiga samarbetsområden ................... .. 39 6.6 Vissa institutionella frågor............................... .. 43 BNärmare beskrivning av m. m............... .. 47 7 Översikt över EG: srättsliga system ................... .. 47 7.1 Inledning...................................................... 47 7.2 EG: s grundläggande struktur ......................... .. 47 7.3 Särskilt om regler som rör marknaden ................ 53 8 Närmare om ..................................... 61 8.1 Ingress....................................................... .. 61 8.2 Del I Mål och principer .................................. .. 61 8.3 Del II Fri röriighet för varor............................. .. 62 8.4 Del III Fri rörlighet för personer, tjänster ochkapital 68 8.5 Del IV Konkurrensregler och andragemensamma regler 75 8.6 Del V Övergripande bestämmelser avseende de 8.7 Del VI Samarbete vid sidan av defyra friheterna. 8.8 Del VII Institutionella frågor .......................... .. 90 8.9 Del VIII Finansiella bestämmelser...................... 102 8.10 Del IX Allmänna bestämmelser ochslutbestämmelser 103 8.11 Protokoll till ................................ 104 8.12 Deklarationer och protokollsbilagor ............... 108 8.13 Bilagor () ........................................... 108 9 Närmare om EFTA-avtalen................................... 109 9.1 Avtaletmellan EFTA-länderna om inrättandet aven övervakningsmyndighet och en domstol.... 109 9.2 Protokoll och bilagor till övervakningsavtalet ...... 111 9.3 Avtalet om en ständig kommitté mellan EFTA-ländema 116 9.4 Protokoll, bilaga och bihang till kommittéavtalet . 9.5 Avtalet om en kommitté med ledamöter frånEFTA-staternas parlament ................................................................. 118 10 Närmare om förhållandet mellan ochtidigare avtal . 11Anpassning av EG: s sekundärarättsakter till EES '.. 121 C Införlivande avEES-avtalet och EFTA-avtalen med svensk rätt 122 12.1Allmänt om internationella avtal................... 122 12.2 Olika metoder för införiivande i nationell.......... PP-1991/92: 170 rätt av internationella avtal .............................................................. 122 12.3 Införiivande av ....................... . 123 12.3.1 Allmänt om införlivandet av avtalet........ . 123 12.3.2 införlivande med svensk rätt 124 12.4.............................................................. Införlivandeav EFTA-avtalen 130 12.4.1 Avtalet mellan EFTA-länderna om inrättande av enövervakningsmyndighet och en domstol ..................................... . 130 12.4.2 Avtalet om inrättande av en ständig kommittémellan EFTA-tänderna ........... . 132 13 Beslut om nya EES-regler ................................. . 133 14 Ytterligare lagstiftningsfrågor m. m...................... . 136 14.1 Inledning.................................................. . 136 14.2 Lagval ..................................................... 136 14.4 Enhetlig tolkning......................................... 144 14.5 Överväganden om natur m.m...... 151 14.6 Offentlig upphandling................................... 155 14.7 Offentliga stödåtgärder................................ 156 14.8 Konkurrensområdet .................................... 164 14.8.1 Övergripande frågor............................ 164 14.8.2 Särskilda införiivandefrågor................... 169 14.8.3 Behovet av särskilda svenska föreskrifter 174 14.9 Verkani av domar och beslut som gäller enskilda . 15 Sekretessfrågor................................................ 182 16 Publiceringsfrågor............................................. 183 16.1 Inledning................................................... 183 16.2 förordning om publicering av Sverigesinternatio nella överenskommelser m.m 183 16.3 kungörandelag............................... 184 16.4 Publicering av m.m..................... 185 16.5 Kungörande av författning genom vilka EES-avtaletinförli vasmed svensk rätt................................... 186 16.6.............................................................. Internationellpublicering av nya regler m. m 188 17 Ikraftträdande.................................................. 190 18 Utbildnings- och informationsfrågor...................... 191 19 Upprättat lagförslag ......................................... 193 20 Specialmotivering.............................................. 194 DÖvriga lagstiftningsfrågor m.m.............................. 199 21 Kvantitativa exportrestriktioner ......................... 199 22 Ursprungsmärkning av kläder ............................. 199 23 Ömsesidigt bistånd i tullfrågor (protokoll 11)........... 200 24 Immunitet och privilegier för EFTA: sövervakningsmyndighet och 202 25 Upprättade lagförslag........................................ 204 Bilaga1.1 Promemorians lagförslag........................... 207 Bilaga 1.2 Förteckningöver remissinstanserna .......... 210 Bilaga1.3 Det remitterade förslaget......................... 213 Bilaga1.4 Lagrådets yttrande ................................ 216 Bilaga 1.5 Propositionens lagförslag.......................... 232 Pop. 1991/92: 170 Förslagtill Lag om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde 232 Förslag till Lag om upphävande av lagen (1982:736)om ursprungsmärkning av kläder 474 Förslag till Lag om ändring i lagen (1973:431) omutredning angående brott mot utländsk tullag ......................................................... 475 Förslag till Lag om ändring i lagen (1969:200) omuttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga ................................. 476 Förslag till Lag om ändring i lagen (1991; 435) medvissa bestämmelser om internationellt samarbete på brottmålsområdet 477 Förslag till Lag om ändring i lagen (1976: 661) omimmunitet ochprivilegier i vissa fall ................................. 478 Bilaga 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Justitie- såvitt avser avsnitten 2.2-10 och 12; statsrådet avser övriga avsnitt. Anmälan till proposition om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES) Justitiedepartementethar beredningsansvaret för lagstiftningsärenden på många områden som är aktuellai EES-sammanhang. Ett område är civilrätten, dvs. rättsreglerna om enskildasinbördes förhållanden, t.ex. inom köprätten, immaterialrätten och bolagsrätten.Men också bl.a. grundlagarna och de regler som gäller förtärandet vid våradomstolar är naturligtvis av intresse här. Slutligen kan nämnas att även sådanarättsområden som strafflagstiftningen och sekretesslagstiftningen berörs avEES. I ett par hänseenden har lagstiftningen på dessaområden redan anpassats till vad som krävs enligt , och där så ännuinte har skett är frågorna under beredning med sikte på att erforderliglagstiftning skall vara genomförd inom de tidsramar som anges i avtalet. Ennärmare redovisning av beredningsläget för de olika rättsområdena lämnas i detföljande. Det bör hållas i minnet att frågan ominternationellt samarbete i lagstiftningsarbetet även vid sidan av EES-avtalethar fått allt större betydelse . Också de förändringar som kan bliföljden av ett svenskt medlemskap i har stor aktualitet inom departementetoch i flera olika utredningar på departementets verksamhetsområde. Sålunda har stora delar av lagstiftningen påcentrala rättsområden, främst inom civilrätten, tillkommit i nordisktsamarbete. Detta har resulterat i att vi på flera områden har överensstämmandelagregler i de nordiska ländema. Även med EES och i ett EG-perspektiv kan dettanära nordiska samarbete på lagstiftningsområdet fortsätta. Nordiska överläggningari olika lagstiftningsärenden pågår också fortlöpande på flera områden, t.ex.beträffande immaterialrätt och transporträtt samt när det gäller densamnordiska verkställighetslagstiftningen. Även medverkan i andra former avinternationellt lagstiftningssamarbete har fått en ökad betydelse. Det gällerinte bara samarbetet inom utan även det arbete på att åstadkommaenhetlig lagstiftning som sker inom olika organisationer inom FN-systemet,exempel- vis lAEA(atomansvarighet), IMO (sjörätt), Uncitral (handelsrätt) och Prop.1991/92:170 (immaterialrätt). Sådant samarbete sker vidare i storomfattning Bilaga 2 inom andra mellanstatliga organisationer, såsomHaagkonferensen för Justitie-intemationell privaträtt, (atomansvarighetm.m.) och Unidroit departementet (civilrätt). En del av detta arbete är avbetydelse också i EES-sammanhang. Det intemationella samarbete som har nämnts harframför allt avsett civilrättsliga frågor. Men också i fråga om straffrättenoch processrätten har det intemationella samarbetet varit intensivt under desenaste åren. Inomjustitiedepartementet har - även innan EES-förhandlingamapåbörjades - pågått lagstiftningsarbete i syfte att inom vissa områden anpassade svenska reglema till vad som gäller inom EG. I det följande lämnas enredogörelse för detta arbete mot bakgmnd särskilt av de krav som EES-avtaletställer när det gäller lagstiftning på justitiedepartementetsverksamhetsområde. Det skall redan här sägas att det i det här sammanhangetinte läggs fram några förslag på detta område. 1 den mån lagstiftning inomjustitiedepartementets ansvarsområde inte redan är anpassad till vad som skallgälla enligt kommer sådana förslag att läggas fram i särskildordning. I vilka hänseenden detta kommer att ske framgår av det följande. 1 redogörelsen kommer också att beröraslagstiftningsarbete och annan verksamhet inom område somutan att ha direkt samband med ändå kan sägas ha anknytning tilldetta eller till närmandet till EG i allmänhet. Sedanjuni 1991 arbetar en parlamentarisk kommitté, Gmndlagsutred-ningen inför EG (Ju1991:03), med att utreda behovet av gmndlagsänd-ringar inför ett svensktmedlemskap i (dir 1991:24). Kommittén beräknas slutföra sitt arbete underhösten 1992. Kommitténs ordförande, professom , har i enpromemoria, Folkomröstning om medlemskap i (Ds 1992:31), presenterat ettdiskussionsunderlag för den offentliga debatt som pågår omtidpunkt för och typ av folkomröstning i EG-frågan. 1 en arman utredning (Ju 1992:8) övervägs frågor omEG och den svenska förvaltningen (regeringsbeslut , dnr 92-287). Vidare bör i det här sammanhanget nämnas attregeringen har tillkallat en parlamentariskt sammansatt kommitté (Ju1992:01) för att utreda frågan omgmndlagsskydd för bl.a. äganderätten samt närings- och Prop. 1991/92:170yrkesfriheten. Enligt sina direktiv (dir. 1991:119) skall kommittén också Bilaga 2 överväga frågor om den s.k. lagprövningsrätten och om vidgademöjlig- Justitie-heter till domstolsprövning av normbeslut ochförvaltningsbeslut, bl.a. departementet mot bakgnmd av ett eventuelltsvenskt medlemskap i . Slutligen skall här nämnas ett lagstiftningsärendepå gmndlagsområdet som visserligen är avslutat men som det i det härsammanhanget ändå finns anledning att något beröra. bedömdesEES-avtalet komina att innehålla en möjlighet för svenska domstolar att inhämtas.k. tolkningsbesked från en gemensam . På gmnd därav föreslogregeringen en ändring i regeringsformen som innebar att en ny paragraf skulletas in i gmndlagen (prop. 1990/91:65). antog förslaget som vilande(1990:9I:KU22, rskr. Sedan regeringen hos riksdagenanmält ändrade fömtsättningar beträffande gmndlagsändringen (därför attförhandlingama om gett vid handen att någon gmndlagsändring intelängre behövdes) förkastade gnmdlagsändringsförslaget (skr.1991/92:58, KU13, rskr. År1989 tillkallade dåvarande chefen för efter regeringensbemyndigande en särskild utredare (1989:02) för att göra en översyn avdatalagen från såväl saklig som lagteknisk synpunkt (dir. 1989:26).Utredningen, som har antagit namnet datalagsutredningen, har redovisat sitthittillsvarande arbete i delbetänkandena (SOU 1990:61) Skärpt tillsyn -huvuddragen i en reformerad datalag, (SOU 1991:21) Personregistrering inomarbetslivs-, forsknings- och massmedieområdena och (SOU 1991:62) Vissasärskilda frågor beträffande integritetsskyddet på ADB-området. Det sist nämndabetänkandet överlämnades och i utredningen pågår nu arbete med atti en avslutande etapp utarbeta och redovisa ett förslag till en ny datalag. Enfråga som därvid är aktuell är anpassning till ett eventuellt kommandeEG-direktiv i ämnet (Proposal for a Council Directive, SYN 287). Det avslutandearbetet i utredningen sker under parlamentarisk medverkan och med sikte på attvara slutfört imder . Den1 trädde lagen (1988:205) om rättsprövning av vissaförvaltningsbeslut i kraft (prop. 1987/88:69, KU 38, rskr. 189, SFS 1988:205).Genom lagen har regeringsrätten fått rätt att i vissa fall undanröja ett besluti ett förvaltningsärende som rör tillämpningen av civilrättsliga normer elleringrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. En fömtsättningär att den rättstillämpning som ligger till gmnd för beslutet strider motgällande rättsregler 1väntan på erfarenheter från tillämpningen har lagen gjorts tidsbegrän- Prop.1991/92:170 sad. Den skulle urspmngligen tillämpas på beslut som meddeladesunder Bilaga 2 tiden den - . haremellertid Justitie-förlängt lagens giltighetstid iavvaktan på en slutlig departementet utvärdering av dess tillämpning(prop. 1990/91:176, 1991/92:KU12, rskr. 51, SFS 1991:1825). I denproposition som låg till gmnd för beslut anfördes att det ärmu varför tidigt att ta definitiv ställning till om lagen i dess nuvarande form skallpermanentas, eftersom ännu inte har prövat något klagomål överbeslut som meddelats med stöd av lagen. Till detta kom, enligt vad som vidareanfördes, att det arbete som pågår inom med en översyn avinstansordningen i de ärendegmpper som lagen omfattar ännu inte var avslutat. 1 det här sammanhanget skall också nämnas att enövergång till domstolsprövning kan komma att aktualiseras i flera fall ocksådärför att måste anpassa sig till krav som uppställs i vissaEG-direktiv. Som redan har nämnts (under 2.2) är frågan omvidgade möjligheter till domstolsprövning av normbeslut och förvaltningsbeslutför närvarande föremål för utredning. Sverigesnärmande till EG föranleder en omfattande avreglering av utländska medborgaresförvärv av fast egendom här i landet. Utgångspunkten är det av EG:sministerråd antagna s.k. kapitalliberaliseringsdirektivet(88/361/EEG). Direktivet är upptaget i bilaga XII (punkt 1) till EES-avtalet.Departementspromemorian (Ds 1991:76) med förslag till lagändringar i ämnet harremissbehandlats och bereds inom . Konsumentskyddetär ett av de områden som direkt berörs av . 1 artikel 72 i avtaletanges att bestämmelser om konsumentskydd finns i bilaga XIX till avtalet. Därupptas sammanlagt sju EG-direktiv (samt två avseende kompletteringar), varavtre (p. 3, 4 och 7) berör verksamhetsområde. Dessa tredirektiv gäller frågor om konsumentkrediter, hemförsäljning resp. s.k.paketresor m.m. En proposition om en ny konsumentkreditlag har nyligenöverlämnats till (prop. 1991/92:83). Reglema i den föreslagna lagenär anpassade till på motsvarande område, dvs. till det tidigarenämnda EG-direktivet om konsumentkrediter som antogs av den 22december 1986 (87/102/EEG) och kompletterades den 22 febmari 1990 (90/88/EEG).Den nya lagen föreslås träda i kraft . Till gmnd förpropositionen ligger förslag i departementspromemorian (Ds 1990:84) Nykonsumentkreditlag. Ävennär det gäller anpassning av den svenska hemförsäljningslagen till Prop.1991/92:170 har en proposition avlämnats till (prop. Bilaga 2 1991/92:167). Genom förslaget anpassas reglema ihemförsäljningslagen Justitie-till ett EG-direktiv om konsumentskydd vidavtal som ingås utanför en departementet näringsidkares fastaförsäljningsställe. Det direktivet antogs av den 20 december1985 (85/577/EEG). De föreslagna lagänd-ringama, som gmndar sig på förlag idepartementspromemorian (Ds 1991:68) Den svenska hemförsäljningslagens anpassning till , skall enligt propositionen träda i kraftden . Vidare förbereds i justitiedepartementetlagstiftning som motsvarar det EG-direktiv om konsumentskydd vid paketresorm.m. som antogs av (90/314/EEG). Arbetetbedrivs med sikte på att lagstiftningen skall träda i kraft . lag om handelsagentur trädde i kraft (prop. 1990/91:63,LU25, rskr. 220, SFS 1991:351). Lagen, som har tillkommit i nordisktsamarbete, överensstämmer med det EG-direktiv om handelsagenter som antogs avEG:s ministerråd (86/653/EEG). Direktivet är upptaget ibilaga VII (punkt 30) till . Lagen bygger på ett betänkande avkommissionslagskommittén (SOU 1984:85). Enproduktansvarslag skall enligt beslut av träda i kraft den 1 januari1993 (prop. 1990/91:197, 1991/92:LU14, rskr. Den nya lagen bygger på ettEG-direktiv om produktansvar som antogs av (85/374/EEG) och som är upptaget i bilaga III till . Bilaganinnehåller särskilda bestämmelser om produktansvar för importörer. Dessabestämmelser medför att den antagna lagen behöver ändras. Ijustitiedepartementet förbereds sådana ändringar och avsikten är att de skallträda i kraft som . Här kan tilläggas att förslag till denregel an passning i övrigt som behövs pä gmnd av detta direktiv harframlagts i ett regeringsförslag () om produktansvar förskador orsakade av elektrisk ström (prop. 1991/92:135). Inomjustitiedepartementet har undersökts om några lagstiftningsåtgärder behövervidtas för att bringa den svenska trafikskadelagen i överensstämmelse med deEG-direktiv som finns på trafikskadeområdet. Dessa överväganden har redovisatsi departementspromemorian (Ds 1992:9) Den svenska trafikskadelagens anpassningtill m.m., som remissbehandlas. Förslagen ipromemorian innebär bl.a. att de svenska reglema i trafikskadelagen anpassastill tre EG-direktiv om motorfordonsförsäkring (med ändringar och tillägg) som ärupptagna i bilaga IX (punktema 8-10) till . De direktiv Prop. 1991/92:170 som avses (första, andra resp. tredjemotorfordonsförsäkringsdirektivet) Bilaga 2 antogs av den24 (72/166/EEG), den 30 Justitie-december 1983 (84/5/EEG) resp.den 14 maj 1990 (90/232/EEG). De i departementet departementspromemorianföreslagna ändringama i trafikskadelagen skall enligt förslaget träda i kraftden . Inom försäkringsrätten i övrigt har sedan längepågått ett omfattande nordiskt reformarbete. Till gmnd för detta arbete iSverige ligger försäkringsrättskommitténs båda betänkanden (SOU 1986:56)Person-försäkringslag och (SOU 1989:88) Skadeförsäkringslag. Ett annatbetänkande som bör nämnas i det här sammanhanget är försäkringsutredningensbetänkande (SOU 1991:89) Försäkringsrörelse i förändring. Såvitt avser sådanlagstiftning inom denna del av försäkringsrätten som hör tilljustitiedepartementets ansvarsområde finns i det regelverk som omfattas avEES-avtalet tvä EG-direktiv som måste beaktas, nämligen (vissa regler i) EG:sandra skadeförsäkringsdirektiv och EG:s andra livförsäkringsdirektiv. Dessadirektiv antogs av (88/357/EEG) resp. den 8november 1990 (90/619/EEG) och är upptagna i bilaga IX (p. 12) till . förslag till anpassningarmed hänsyn till dessa direktiv har redovisats i departementspromemorian (Ds1992:28) EG-anpassning av svensk försäkringsavtalsrätt, som remissbehandlas förnärvarande. Den i promemorian föreslagna lagstiftningen föreslås träda i kraftden dag regeringen bestämmer. 2.9 Bolagsrätt och annan associationsrätt Denaktiebolagsrättsliga lagstiftningen har tillkommit i nordiskt samarbete underåren 1973-1978. De nordiska lagarna har därefter ändrats vid olika tillfällen. Som ett led i de europeiska integrationssträvandenahar ändringar i aktiebolagslagen genomförts som iiuiebär att det inte längrekrävs svenskt medborgarskap för styrelseledamöter och andra funktionärer i aktiebolag.1 linje härmed har ändringar gjorts även när det gäller kraven på bosättning iSverige i fråga om styrelseledamöter m.fl. Motsvarande lagändringar har skettäven när det gäller andra företagsformer. Lagändringarna trädde i kraft den Ijanuari 1991 (prop. 1989/90:160, 1990/91:LU11, rskr. 42, SFS 1990:1295-1304). departementspromemoria har föreslagits bl.a. ytterligarelättnader i kraven på bosättning.