prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Ett annat område som bör utvecklas är handikappades fritid ochrekreation. Föratom denpågående satsningen på information om FNs barnkonvention och dess innehållgenom frivilligorganisationeraa prioriteras t.ex. kulturaktiviteter samt stödtill frivilligorganisationer som bedriver försöksverksamhet som syftar till attförbättra situationen för utsatta bam och ungdomar. För att bl.a. gefrivilligorganisationeraa möjlighet att sprida kunskap om invandrar- ochflyktingbarnens situation i har regeringen vidare anvisat 5 milj.kr.per år . Riksdagenbeslutade i anslutning till behandlingen av denna skrivelse att ge regeringentill känna att en översyn bör göras av arvsfondens ändamålsbestämmelse(1989/90:SoU29, rskr. Regeringenbeslutade att tillkalla en särskild utredare (dir. 1991:3)med uppdrag att se över allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelse samt vissafrågor rörande dess tillämpning och beslutanderätten vid utdelning av stöd urfonden. Översynen omfattar också frågan om uppföljning av verksamhet somstartats genom stöd ur allmänna arvsfonden. En redovisning avfördelningen av stöd ur allmänna arvsfonden under /91 kommersenare att överlämnas till . Jag hemställer att regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört i avsnittet Mål ochinriktning för handikappolitiken om en parlamentarisk utredning beträffandetekniska hjälpmedel inom hälso-och sjukvården. Bidrag till service och vård Prop. 1990/91 Utgift 3 345 822 407* '' 1991/92 Anslag 4 001 852 000 1992/93 Förslag 7 976 000 000 'Anslaget Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshem m.m. fattadei beslut om den ekonomiska regleringen med anledning av äldrereformen(prop. 1990/91:150 bil. 1:3, SoU25, rskr. Genom regleringen sker bl.a. enförändring av statsbidraget till kommunema . Grandema förfördelningen av statens bidrag till kommunema förändras så att medlen fördelasefter behovskriterier och inte som tidigare efter antalet årsarbetare inomhemtjänst och i förhållande till antalet ålderdomshemsplatser. Beslutet attöverföra en viss del av den allmänna sjukvårdsersättningen från sjukvårdshuvudmännentill kommunema innebär nära nog en fördubbling av statsbidraget. Det nyabidraget utbetalas för halvårsvis i efterskott och fr.o.m. år1993 kvartalsvis i efterskott. Under anslagetanvisas iimevarande budgetår medel för utvecklings-och förnyelsearbete samtbidrag till pensionärsorganisationema.Dessa poster föreslås fr.o.m. /93 ingå i ett nytt anslag G 15.Utvecklingsmedel m.m. Antalet ålderspensionärer uppgårför närvarande till ca 1,5 milj. vilket motsvarar av befolkningen. Bådeantalet och andelen personer som är förblir i stort sett konstantfram . Antalet personer som är kommer att ökakraftigt. De allra flesta personer kommer att vara ensamboende,vilket bidrar fill ett ökat behov av social hemhjälp. Antalethjälptimmar har ökat från 50 milj. till 104 milj. . Under sammaperiod har antalet personer som fått hemtjänst minskat från 348 000 till drygt302 000. har en förskjutning skett i ålderssammansättningenhos dem som får hjälp i hemmet. Andelen hjälpta personer i åldersgrappen 80 åroch äldre ökar och många av dessa får också allt mer omfattande hjälpinsatser ihemmet. Dock får merparten () av alla som beviljades hemtjänst insatser ibegränsad omfattning och en relativt liten andel erhöll hjälpinsatser som omfattademer än . anger medelsbehovet för det nyabidraget till service och vård fill 7 . Att förbättra omsorgen om äldreoch handikappade är en av de viktigaste uppgifteraa inom välfärdspolitiken. Ensträvan inom omsorgema om äldre och handikappade är att det skall vara möjligtför den som så önskar att bo kvar i den egna bostaden och där få den serviceoch vård Det skall också varamöjligt att välja att flytta till någon Prop.1991/92:100 form av kollektivt äldreboende närvårdbehoven ökar och den enskilde Bil.6 önskar större närhet till personaloch gemenskap med andra. En sådan ökad valfrihet föratsätter en fortsattutbyggnad av men också tillgång till ett varierat utbud avsärskilda boendeformer för service och omvårdnad. Den ökande grappen personeröver ställer alldeles särskilda krav på utbyggnad av vårdresurser föråldersdementa samt också på tillgång tillsjukvårdsinsatser. Äldreomsorgen under 1980-taiet har i hög gradpräglats av diskussioner kring det delade huvudmannaskapet vilket fördröjt ennödvändig utbyggnad av vårdresurser. Äldrereformens genomförande innebär attkommunema får ett samlat ansvar för all långvarig service och vård för äldreoch handikappade. Det fortsatta arbetet med att skapa värdiga villkor för deallra äldsta i behov av tillsyn, trygghet och omvårdnad måste nu intensifieras. (dir 1990:20) har föreslagit att bl.a. detta anslag skall inordnas iett nytt generellt statsbidragssystem (SOU 1991:98). En proposition i ämnet avses lämnas tillriksdagen . Statsbidragettill service och vård beräknas efter antalet äldre och personer medförtidspension enligt förordningen (1991:1516) om statsbidrag till service ochvård för äldre och handikappade. Det framräknade bidragsbeloppet justeras delsmed hänsyn till ett glesbygdsindex och delsi förhållande till ett index för andelen ensamboende. Medelsbehovet /93 beräknar jag fill 7 . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillBidrag till service och vård för /93 anvisa ett förslagsanslagpå 7 . Bidrag till fårdtjänst, servicelinjer m.m. 1990/91 Utgift 675 276 493 1991/92 Anslag 729 000 000 1992/93 Förslag 797 000 000 Från anslaget betalas statsbidragtill landsting och kommuner för färdtjänst och särskilt anpassadkollektivtrafik. Bidraget utgår av brattodriftskostnaderaa. Det fårdock inte öka med mer än ett belopp som står i visst förhållande till antaletpersoner som är samt utvecklingen av konsumentprisindex.Statsbidraget fill kommuners och landstingskommuners kostnader förservicelinjer och motsvarande trafikformer utges enligt förordningen (1990:489)om statsbidrag till färdtjänst och särskilt anpassad kollektivtrafik. Anslagetför /93 avser bidrag för verksamheten . 6 Sedanår 1980 finns färdtjänst i landets samtliga kommuner. intensiv tillväxttakt under senaredelan av 70-talet både när det gäller antal färdtjänstberättigade och antalresor, har ökningstakten mattats avsevärt. Under år 1990minskade både antal enkelresor och antal färdtjänsttillstånd. I mångakoinmuner genomförs utredningar med målsättningen att minska kommunenskostnader och att begränsa tillväxttakten. På många håll har man förändratfärdtjänstens organisation och servicenivå. Fr.o.m. utgårstatsbidrag till kommuners och landstings kostnader för servicelinjer ochmotsvarande trafikformer. fanns sammanlagt 40 servicelinjer i 12kommuner och togs ytterligare 60 linjer i drift. På hälften av deredovisade linjerna utgör färdtjänstresenäreraa av det totala antaletresenärer. anger anslagsbehovet för /93 till814 milj.kr. Färdtjänsten är ett komplementtill kollektivtrafiken och underlättar för äldre och handikappade att leva ettsjälvständigt liv och att ha kontakter med andra. Statsbidrag utgår /91 också för servicelihjer och andra former av särskildanpassad kollektivtrafik med syfte atfunderlätta och normalisera äldres och handikappades resmöj ligheter.Servicelinjer har byggts ut i stor omfattning i landet och en relativt storandel av de resande utgörs av färdtjänstberättigade. En fortsatt utbyggnad av särskilt anpassad kollektivtrafik i kombinationmed en förbättrad tillgänglighet inom den reguljära kollektivtrafikenbör kurma innebära en begränsning av samhällets kostnader för färdtjänsten.Kommunalekonomiska kommittén (dir. 1990:20) har föreslagit att bl.a. dettaanslag skall inordnas i ett nytt generellt statsbidragssystem (SOU 1991:98).Kommitténs förslag remissbehandlas f.n. En proposifion i ämnet avses lämnastill . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBidrag till färdtjänst, servicelinjer m.m. för /93 anvisa ettförslagsanslag på . G 3; Kostnader för viss omsorgom psykiskt utvecklingsstörda m.fl. 1990/91 Utgifter 38 718 026 Reservation 1 417973 1991/92 Anslag 43 347 000 1992/93 Förslag 45 521 000 Psykiskt utvecklingsstörda ochbamdomspsykotiska bam har enligt lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m.fl. rätt till rådgivning och personligtstöd av olika specialister. Landsting Prop.1991/92:100 och de kommuner som inte ingår inågot landsting har t.o.m. budgetåret Bil.6 1988/89erhållit statsbidrag till lönekostnader för vissa förskolekonsulenteroch talpedagoger som arbetar med utvecklingsstörda förskolebam. Fr.o.m. den 1januari 1990 utgår statsbidrag för specialpedagogiska insatser som görs förförskolebam som tillhör eller kan antas komma att tillhöra den personkrets somomfattas av omsorgslagen. De specialpedagogiska insatsema skall kunna ges avförskolekonsulenter, talpedagoger, logopeder eller andra liknande yrkesutövareinom omsorgsverksamheten eller den samordnade bamhabiliteringen. Bidragetbetalas ut i efterskott för kalenderår. Bidragsreglema fmns i förordningen(1989:791) om statsbidrag till specialpedagogiska insatser för vissaförskolebam. Socialstyrelsenerhåller medel för viss kurs- och konferensverksamhet för personal inom verksamheten med omsorger om psykiskt utvecklingsstörda.Syftet är att följa upp och utvärdera omsorgsverksamheten samt i övrigt främjautvecklingen av denna. redovisar attantalet bam vid det första ansökningstillfället enligt förordningen (1989:791)om statsbidrag till specialpedagogiska insatser för vissa förskolebara var 1650 fler än de 2 200 bam som beräknats. beräknar att, med ettantal av 3 800 förskolebam inom omsorgslagens personkrets som behöverspecialpedagogiska insatser och ett bidrag av . per vart tionde bam,anslagsbehovet för uppgår till . beräknarmedelsbehovet för kurs- och konferensverksamhet till . Ansvaret för bamomsorgen förpsykiskt utvecklingsstörda förskolebara ligger enligt socialtjänstlagen påprimärkommuneraa. De psykiskt utvecklingsstörda förskolebaraen behöveremellertid särskilt pedagogiskt stöd. Dettabehov tillgodoses genom att landstingen står för specialpedagogiska ochrådgivande insatser åt det enskilda baraet och dess familj. Jag beräknarstatsbidraget för specialpedagogiska insatser till . Jagföratsätter att noggrant följer utvecklingen och analyserareffektema av de nya statsbidragsregleraa. Jag finner detangeläget att fortsätter att anordna konferenser för personalinom omsorgs verksamheten om psykiskt utvecklingsstörda. Konferensema gerstyrelsen tillfälle att följa upp och utvärdera omsorgsverksamheten och att iövrigt främja utvecklingen av denna. Jag beräknar kostnaden till . (dir. 1990:20) har föreslagit att detta Prop. anslag skall inordnas i ett nyttgenerellt statsbidragssystem. förslag remissbehandlas f.n. Enproposition avses lämnas till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillKostnader för viss omsorg ompsykiskt utvecldingsstörda m.fl. för budgetåret1992/93 anvisa ett reservationsanslag på . Nämnden förvårdartjänst har till uppgift att organisera verksamheten med vårdartjänst samtatt administrera det statliga bidraget till denna. Nämnden administrerar också det statliga bidraget till verksamheten medsärskilda omvårdnadsinsatser (boende i elevhem, omvårdnad i boendet ochhabilitering) i anslutning till gymnasieskola med specialanpassad utbildningför svårt rörelsehindrade ungdomar. Vidare skall nämnden bistå med kansliresurserför den särskilda nämnd som skall avgöra frågor om intagning till specielltanpassad gymnasial utbildning. Från anslaget betalas också kostnader samt för viss utvecklingsverksamhet. Frånåttonde huvudtiteln, anslaget C 2. Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen, utbetalas statsbidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen jämte forsknings- och utvecklingsarbete samtförvaltningskostnader i anslutning härtill. Nämndensarbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1988:1126) medinstraktion för . beräknaranslagsbehovet för verksamheten med vårdartjänst åt svårt rörelsehindrade somstuderar vid universitet, högskolor och folkhögskolor till 68 000 000 kr.exklusive pris- och löneomräkning. Nämndenberäknar kostnadema för boende i elevhem, övriga sociala omvårdnadskostnadersamt habilitering i anslutning till specialanpassad utbildning för svårt rörelsehindradeungdomar vid gymnasieskola till sammanlagt . exklusive pris- ochlöneomräkning. Nämnden disponerar f.n. underanslagsposten 2. Omvårdnadsinsatser i Prop.1991/92:100 anslutning till gymnasieskola medspecialanpassad utbildning för svårt Bil.6 förvissa kostnader avseende . I övrigtfinansieras av medel som anvisats underanslagsposten 3. Nämnden föreslår att nämnden förRh-anpassad utbildning fr.o.m. /93 får egen anslagspost, som avnämnden beräknas att uppgå till . Nämnden begärförhöjt anslag för att täcka ökade kostnader för informationsmaterial,mervärdeskatt och lokaler. Nämnden begär också en förhöjd anslagsnivå förutvecklingsarbete utöver pris- och löneomräkning. Vidare anser nämnden att detbör övervägas att från den åttonde huvudtiteln överföra förvaltningsanslagetför vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. Nämnden begärvidare att bli befriad från den besparing som huvud-altemativet innebär. Jag räknar med en fortsatt ökadefterfrågan på vårdartjänst åt elever som studerar i eftergymnasial utbildningeller vid folkhögskola och beräknar ett medelsbehov för denna på . hari (prop. 1989/90:92, SoU20, rskr. 271) antagit en lag om ändring iskollagen (1985:1100). Lagändringen, som trädde i kraft ,innebär bl.a. att speciellt anpassad utbildning för svårt rörelsehindradeungdomar skall kunna anordnas i gymnasieskolan i de kommuner som regeringenbestämmer. Utbildningen skall kombineras med särskilda omvårdnadsinsatser iform av boende i elevhem, omvårdnad i boendet och habilitering. Kostnaderaa förde särskilda omvårdnadsinsatsema täcks enligt riksdagsbeslutet av statsbidrag.Sådant statsbidrag har lämnats redan från och med . Undersommaren 1991 har träffats överenskommelser mellan staten och Stiftelsen , kommun samt om åtaganden att t.o.m.den 30 juni 1992 bedriva verksamhet med särskilda omvårdnadsinsatser för svårtrörelsehindrade elever, som intagits till speciellt anpassad utbildning igymnasieskolan. Partema är ense om att före uppta förhandlingarom statens ersättning fr.o.m. . I avvaktan på fömyad överenskommelsemed huvudmännen beräknar jag medelsbehovet för särskilda omvårdnadsinsatsertill . Jag finner ocksåatt bör få en egen anslagspost och beräknarkostnaden för denna till . Jag bedömer det motiverat att bidragen tillnämndens förvaltningskostnader sammanförs under en och samma anslagspost. Isarmåd med statsrådet föreslår jag att den under åttondehuvudtiteln upptagna anslagsposten C 2.2 Bidrag till förvaltningskostnader isamband med utbildningsverksamheten, förs över till femte huvudtiteln, anslagetG 4. Mot bakgrand av att nämndensverksamhetsområde vidgats, behövs Prop.1991/92:100 varierande former av informationför skilda mottagargrapper. bör därför tillskjutas medel försina övriga omkostnader och jag beräknar det sammanlagda anslagsbehovet förförvaltningskostnader och lokaler till . Nämnden förvårdartjänst bör som tidigare disponera medel för att bidra till utveckling avmetoder för boendeservice och andra kvalificerade insatser för personer medomfattande funktionshinder. Jag beräknar medelsbehovet för detta fill 1 321 000kr. Jag finnerockså att nämnden bör undantas från produktivitets- och sparkravet om 1,. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillNämndenför vårdartjänst för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 44 037 294 1991/92 Anslag 52 800 000 1992/93 Förslag 74 600 000 Från anslaget ersätts televerketför närvarande dels för texttelefoner som lämnas åt döva, gravt hörselskadade,dövblinda och talskadade, dels för förmedlingstjänst för samtal mellantexttelefoner och vanliga telefoner. Ersättningen utbetalas budgetårsvis iefterskott av och innefattar även ränta på nedlagt kapital. uppskattar attomkring 815 texttelefoner kommer att ordineras under det innevarandebudgetåret. Detta innebär en ökning om ca 300 texttelefoner jämfört medföregående budgetår. Ökningen beror bl.a. på behovet av att byta ut äldretexttelefoner. Inom förmedlingstjänsten beräknas en samtalsökning om ca 10 %.Det sammanlagda medelsbehovet avseendeinnevarande budgetår uppgår enligt fill . Texttelefonverksamheten, sominfördes , innebär att döva, gravt hörselskadade, talskadade ochdövblinda skall ha tillgång fill texttelefoner utan extra kostnad för denenskilde. har i uppdrag att tillhandahålla förmedling av samtalmellan vanliga telefoner och texttelefoner. Från anslaget ersätts televerketdels för kostnadema för texttelefoner, dels förförmedlingstjänst. Medlen utbetalas av social- Prop.1991/92:100 Under den10-årsperiod som förflutit sedan texttelefonverksamheten infördes harersättning lämnats för texttelefoner till omkring 6 000 personer.Samtalsökningen inom förmedlingstjänsten har legat på per år.Televerkets förmedlingstjänst har svarat för den största kostnadsökningen inomanslaget. fick i uppdrag att göra en utredning omverksamheten med texttelefoner och förmedlingstjänst. Syftet med utredningenvar att lämna förslag om hur verksamheten bättre kan anpassas till dagenssituation för att dra nytta av ny teknik och de möjligheter tillrationaliseringar och förbättringar som den erbjuder. Ett annat syfte var attundersöka om brakaraas behov kan tillgodoses på ett bättre sätt. Till utredningenhar en referensgrapp varit knuten med representanter för televerket.Landstingsförbundet, Tolkverksamheten vid och berördahandikapporganisationer. Grappen är överens om förslagen i utredningen. Jag kommer i detföljande att föreslå vissa förändringar i texttelefonverksamheten medanledning av och utredning. Det nuvarande administrativa systemetskräddarsyddes för att passa en enda produkt, nämligenteleverkets Diatext I. Det beslut, som då fattades, innebär att anslaget förtexttelefoner och förmedlingstjänst endast kan tas i brak för utbetalning tillteleverket. Utbetalning sker en gång i efterhand, varvid televerketgottgöres ränta för utlagt kapital. Nuvarande system gör det svårt att få innya, alteraativa produkter till egna texttelefoner. Mitt förslaginnebär att också fortsättningsvis administrerar och utbetalarden del av anslaget som avser inköp av texttelefoner. Ersättning för detexttelefoner som ordineras av sjukvårdshuvudmännenskall däremot inte enbart kunna lämnas till utan också fillandra leverantörer. Detta system gör det lättare för nya produkter att komma inpå marknaden. Förändringen skapar föratsättningar för ökad konkurrens och förmer effektiva former för provning och upphandling av produkter, vilket på siktbör leda till bättre och billigare produkter. För attersättning för inköp av texttelefoner skall kunna lämnas till var och en somtillhandahåller texttelefoner till berättigade personer bör ersättningen utgesunder det år som verksamheten avser. Därmed bortfaller också räntekostnademaför den del av anslaget som avser ersättning för inköp av texttelefoner. När det gällerförmedlingsverksamheten anser jag, att det finns stora fördelar med detnuvarande systemet, där kan betraktas som en beställare av förmedlingstjänstenhos . Härigenom bör de kunna föra en dialog om tjänstens kostnader,servicenivåer och kvalitet. Någon ändring av dessa ratiner föreslås därförinte. Alla samtal mellan texttelefoner ochvanliga telefoner går via förmedlingstjänsten. Det innebär att en tredje partförmedlar samtalet. 12Riksdagen 1991/92. fidigare nämnt harförmedlingstjänsten svarat för Prop. den största kostnadsökningen. Föratt bryta kostnadsutvecklingen har Bil.6 ochHandikappinstitutet föreslagit en ökad direktkontakt mellan texttelefoner genomatt ersättning skall kunna utgå också för inköp av texttelefon till någonanhörig eller annan med vilken den text-telefonberättigade har nära kontakt. pekar i sin utredning på att teknikutvecklingen inomtexttelefonområdet går fort. Texttelefoneraa blir mer kompakta, väger mindre,förses med fler funktioner och blir billigare. Jag delar utredarnasuppfattning att ett system med ersättning för texttelefoner till anhörigam.fl. har en social och psykologiskt positiv effekt, eftersom det ger möjlighettill direktkontakt utan inblandning av tredje part. Om närstående, somtexttelefonbrakaren själv väljer, erhåller en egen texttelefon minskas ocksåbelastningen på förmedlingstjänsten. Enligt ochHandikappinstitutet skulle investeringen i texttelefoner till anhöriga m.fl.betala sig . Utredaraa grandar sina beräkningar på en maximalkostnad om . för en sådan texttelefon. Mot nu angivenbakgrand förordar jag att en möjlighet införs för text-telefonberättigade attefter ordination erhålla ersättning för texttelefon till anhöriga eller andranärstående. Ersättning förtexttelefon till anhöriga m.fl. bör endast gälla en telefon pertexttelefonberättigad. I enlighet med vad och Handikappinstitutetföreslagit anser jag, att kostnaden för en texttelefon till anhörig inte bör fåöverstiga . De föreslagna förändringama bör genomföras fr.o.m. den 1juli 1992. Regler förersättning för texttelefoner till en anhörig eller annan närstående börfastställas av regeringen i en särskild förordning. Som en följd avde av mig föreslagna förändringama bör till texttelefonverksamheten medelanvisas enligt följande. Utan att habeaktat behovet av texttelefoner till anhöriga m.fl. är min bedömning att 815texttelefoner kommer att ordineras under /92. För dessa skallsåledes ersättning utbetalas under /93. För engångsavgifter beräknar jag därvid sammanlagt 10.3milj.kr., medan servicekostnadema uppskattas till 0,6 milj.kr.Kostnaderaa för förmedlingstjänsten beräknar jag till 45,5 milj.kr. Kostnadsökningeninom förmedlingstjänsten beror dels på en ökning av samtalens längd dels på enökning av antalet samtal. Medelsbehovet för ersättning till förtexttelefonverksamheten utgör därmed Härtillkommer ränta på grand av att ersättningen till betalas iefterskott. Mittförslag att i fortsättningen skall utbetala statens ersättningför inköp av texttelefoner fortlöpande innebär att medel för de 800texttelefoner, som beräknar kommer att ordineras /93, bör tillföras texttelefonanslaget för /93.För dessa texttelefoner har jag beräknat en kostnad om 10 milj.kr. Med anledning av mitt förslag omersättning för texttelefoner till an- Prop.1991/92:1(K) höriga m.fl. uppskattar jag attersättning kommer att lämnas för ytter- Bil.6 ligare 1 000 texttelefoner /93 och att anslaget således bör filiföras ytterligare 5milj.kr. för detta ändamål. Jag utgår därvid från en kostnad om högst 5 000 kr.per texttelefon för anhörig eller annan närstående. Från och /94 kommer ersättningen för inköp av texttelefoner i sin helhetatt utges under det år som verksamheten avser. Statsbidragettill texttelefoner uppgår under innevarande budgetår till . Jag förordar, att bidragetförstärks med totalt . och att därmed ett belopp om . anvisas för ändamålet /93. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillErsättningför texttelefoner för /93 anvisa ett förslagsanslag på74 . Ersättning till postverketför befordran av blindskriftsförsändelser 1990/91 Utgift 62 719 000 1991/92 Anslag 68 769 000 1992/93 Förslag 46 169 000 Från anslagetersätts postverket för befordran av portofria blindskriftsförsändelser.Ersättningen utges halvårsvis i efterskott. Medelsbehovet för budgetåret1992/93 anges av fill . Enligt postverketsreviderade beräkningar kommer utgiften för /92 att bli . lägre än anvisat belopp. , som granskat beräkningen,anger kostnaden fill . En gjord analys avseendeomfattningen av antalet blindskriftsförsändelser visar på behov av ett lägreersättningsbelopp än vad som anvisats tidigare är. Medelsbehovet för budgetåret1992/93 bör beräknas fill . Hemställan Prop.1991/92:100 6 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättningtill postverket för befordran av blindskrifts-försändelser för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . Kostnader för viss verksamhet för handikappade 1990/91 Utgift 38 721 000 1991/92 Anslag 46 4.58 000 1992/93 Förslag 56 260 000