prop · GF03170 · 1991-12-31 00:00:00 — tillsattes en kommitté -aktiebolagskommittén (Ju 1990:08) - som i samråd med motsvarande kommittéer iFinland och skall se över aktiebolagslagen. Kommittén skall enligtdirektiven (dir. 1990:46) föreslå de lagändringar som erfordras med hänsyn tillden pågående europeiska integrationen samt överväga frågor som röraktiebolagets kapital och finansiella instmment, aktiebolagets organisation ochaktieägamas minoritetsskydd. Kommittén har i delbetänkandet (SOU 1992:13)Bundna aktier föreslagit att aktiebolagslagens 17 kap., som medger att ibolagsordningen intas bl.a. utlärmingsförbehåll, upphävs. Kommitténs förslaggmndar sig på att man har bedömt att ett sådant förbehåll står i strid medRomfördragets diskrimineringsförbud. På bolagsrättens område krävs med anledning avEES-avtalet anpassningar med hänsyn till tolv EG-rättsakter: en förordning ochelva direktiv. Av dessa rör fyra direktiv redovisningsfrågor. Rättsaktema ärupptagna i bilaga XXII till , där det också anges attEFTA-statema medges visst anstånd med införlivandet av dessa rättsakten FörSverige gäller sålunda att de skall ha införlivats i sin helhet senast två årefter det att har trätt i kraft. behandlar frågor om enanpassning av den svenska aktiebolagslagstiftningen till medförtur. Kommittén planerar att lämna ett delbetänkande sombehandlar anpassningen av aktiebolagslagstiftningen till de nämndaEG-rättsaktema. Genom tilläggsdirektiv haraktiebolagskommitténs uppdrag när det gäller anpassningar av svensklagstiftning till begränsats något (dir. 1992:18). Uppdraget iden delen - som gäller redovisningsfrågor - har i stället överförts till denkommitté (Ju 1991:07) som gör en översyn av redovisningslagstiftningen (dir1991:71). I samband med att den kommittén övertog uppdraget angavs att det varsaimolikt att det behövde behandlas med förtur (dir 1992:19). Den särskildafrågan om en anpassning till om godkännande och auktorisation av revisorerhar förts över till en av chefen för tillkallad utredning(N 1992:05; dir 1992:42). Prop.1991/92:170 Bilaga 2Justitiedepartementet EES-avtaletinnehåller bestämmelser om immaterialrätt (i artikel 65.2, protokoll 28 ochbilaga XVII). Till en början innebär avtalet att förpliktar sig attanta de rättsregler på detta område som är en följd av tillämpningen av vissaartiklar i Rom-fördraget. Det gäller främst frågan om s.k. konsumtion av bl.a.patent där får övergå från nationell konsumtion till en EES-vidkonsumtion. Vidare förpliktar sig att överta reglema i de EG-direktivsom gäller skydd för kretsmönster i halvledare, vammärken och datorprogram. Närdet gäller den konvention om gemenskapspatent som EG:s medlemsländer harutarbetat innebär vissa åtaganden för del. Vidare harSverige genom åtagit sig att ansluta sig till vissacentrala intemationella överenskommelser på immaterialrättens område, av vilkaSverige redan har tillträtt samtliga utom en, nämligen Madridprotokollom internationell registrering av vammärken. Inom har utarbetatsdepartementspromemorian (Ds 1992:13) Andringar i de immaterialrättsliga lagamamed anledning av m.m.. 1 promemorian, som för närvaranderemissbehandlas, föreslås - med ett undantag - att de lagändringar somföranleds av åtagandena i EES-avtaletskall genomföras med sikte på att ändringama Prop. skall träda i kraft den 1januari 1993. Undantaget gäller anslutningen till Bilaga 2 Madrid-protokollet, någotsom enligt avtalet har åtagit sig att Justitie- göra före den 1 januari1995. I promemorian fömtskickas att justitie- departementet departementet återkommer med förslag i den frågan. 2.11 Processrätt och straffrätt Närdet gäller är det två EG-direktiv som måste beaktas, nämligendet s.k. advokatdirektivet och det s.k. examensdirektivet. Dessa direktivantogs av (77/249/EEG) resp. den 21 december1988 (89/48/EEG) och är upptagna i bilaga VII (p. 1 och 2) till EES-avtalet.Direktiven rör framför allt fömtsättningama för att uppträda som ombud infördomstol, villkoren för att bli svensk advokat och möjligheterna för utländskaadvokater från EES att vara verksamma i . En departementspromemoria medförslag till erforderliga lagändringar kommer att remitteras . En ytterligare fråga som övervägsinom är om en av de rättsakter som är upptagna iEES-reglema om upphandling (bilaga XVI, p. 10) bör föranleda ändringar i lagen(1930:173) om beräkning av lagstadgad tid. Om så visar sig vara fallet, avserjustitiedepartementet att återkomma med de förslag till lagstiftning som krävs. I bilaga (bilaga 1) redovisasvad förslaget till EES-lag innehåller beträffande bestämmelser om vittnes- ochsakkunnigförhör här i landet på begäran av och om åtal här ilandet mot den som är domare i . I dessa bestämmelser görshänvisningar till lagen (1946:818) om bevisupptagning ät vissa internationellaorgan resp. vissa bestämmelser i . Vidare skall här nämnas Luganokonventionom domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens områdesom har antagits av EG:s och EFTA:s medlemsländer. ärparallell till och så gott som identisk med den mellan EG:s medlemsländergällande Brysselkonventionen . Brysselkonventionen är inte en delav EG-rätten som sådan och ingår heller inte i . Den har dock singmnd i artikel 220 i som föreskriver att medlemsländema skallförhandla med varandra på olika områden. En proposition med förslag om attSverige skall tillträda (prop. 1991/92:128) behandlas förnärvarande i . Propositionen iimehåller också förslag till denlagstiftning som krävs. I bilaga omnämns att vissaändringar krävs i . Vad det gäller är att göra det möjligt att häri landet bl.a. åtala vittnen som begår mened inför . Inomjustitiedepartementet har en promemoria i ämnet upprättats. Enligt promemorieförslaget skall lagändringarnaträda i kraft den dag regeringen bestämmer. Prop.1991/92:170 Bilaga 2 2.12 Övrig lagstiftning Jusfitie- departementet En ytterligare fråga påjustitiedepartementets område som aktualiseras av är en anpassningav kreditupplysningslagen till bl.a. avfalets bestämmelser om förbud motdiskriminering på gmnd av nationalitet. Frågan har behandlats avkreditupplysningsutredningen (Ju 1991:06, dir. 1991:69) i ett avgivetdelbetänkande (SOU 1992:22) EES-anpassning av kreditupplysningslagen.Utredningen föreslår ändringar i kreditupplysningslagen som gör att de svenskabestämmelsema bringas i överensstämmelse med vad som i relevanta avseendenföreskrivs i (se SOU 1992:22 s. 30 fO. Beredningen av förslaget ijustitiedepartementet sker med sikte på att lagändringama skall träda i kraftden . Också i sekretesslagen kan ändringar behöva görasmed anledning av . En undersökning av på vilka områden så är falletpågår inom . När denna är klar har justitiedepartementetför avsikt att lägga fram erforderliga förslag till ändringar i endepartementspromemoria. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag och statsrådet har anfört. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet 1991/92:170 Bilaga 3Försvarsdepartementet Anmälan till proposition om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) Detfordras, såvitt nu kan bedömas, ingen lagstiftning på räddningstjänstområdetmed anledning av . I flera avseenden förekommer inomfredsräddningstjänsten redan ett väl utvecklat samarbete med EG. Enligt minmening kommer de möjligheter som erbjuds genom avtalet till deltagande i olikakommittéer och gmpper att medföra praktiska fördelar för räddningstjänsten iSverige och förenkla samarbetet i olika internationella organisationer därEG-kommissionen spelar en aktiv roll inte minst när det gäller olikaforsknings- och utvecklingsinsatser. Inom den civila beredskapen pågår en översyn avregelsystemet för att klarlägga vilka förändringar som behövs. Försvarsdepartementethar ett övergripande ansvar för totalförsvaret som består av en militär del ochen civil del. Det militära försvaret omfattar i huvudsak försvarsmakten meddess försvarsgrenar och centrala myndigheter. Totalförsvarets civila del utgörsav ett stort antal funktioner inom olika sektorer av samhället.Försvarsdepartementet ansvarar för civil ledning och samordning,befolkningsskydd och räddningstjänst, psykologiskt försvar, försörjning medindustrivaror, kyrklig beredskap och kustbevakning. Utöver detta ansvarardepartementet för fredsräddningstjänsten. Försvarsdepartementet har deltagit i arbetet medEES-avtalet när det gäller den civila beredskapen och fredsräddningstjänsten.Vissa förändringar i nuvarande regelsystem för försörjningsberedskapensupprätthållande fömtses f.n. komma att behövas. Det kan inte uteslutas attvissa av de vidtagna beredskapsåtgärdema kan visa sig obehövliga. Enöversyn av regelsystemet för den civila beredskapen pågår därför i enlighetmed ett uppdrag av regeringen till . Enrapport från överstyrelsen skall föreligga ochkommer att läggas till grund för den fortsatta översynen. Inom fredsräddningstjänsten behandlas frågor ombefolkningsskydd som avser de förebyggande åtgärderna för att förhindra olyckoroch för att begränsa skadan vid en olycka, inkl. frågor om säkerheten vidlandtransport av farligt gods. avser de räddningsinsatser somstaten eller kommunerna skall svara för vid olyckshändelser och överhängandefara för olyckshändelser för att hindra eller begränsa skador på människoreller egendomeller i miljön. är central förvaltningsmyndighet förfrågor inom befolkningsskyddet och räddningstjänsten. Andra myndigheter harockså uppgifter inom området. svarar således för insatser tillsjöss mot olja och andra skadliga ämnen som hotar den miljön.Räddningsverket skall samordna samhällets verksamhet inom området. Motsvarandefrågor handläggs i allt väsentligt inom av generaldirektoratet(DG XI) för miljö, kärnkraftssäkerhet ochräddningstjänst (Civil Protection). Prop.1991/92:170 Bilaga 3 Försvarsdepartementet Rådets direktiv /501/EEG av omrisker för storolyckor 1 vissa industriella verksamheter (EGT Nr. L 230,s. 1, i dess lydelse enligt 1 85 I: Anslutningsakten för och (EGT n:rL 302, 15.11.1985, s. 219) -387 L 0216:Rådets direktiv /216/EEG av (EGT n:r L 085, 28.3.1987, s.36) -388 L 0610:Rådets direktiv /610/EEG av (EGT n:r L 336, 7.12.1988 s.14). Direktivet om risker för allvarliga olyckshändelser vidvissa industriella aktiviteter, det s.k. Sevesodirektivet, som finns intaget ibilaga 20 till , ålägger de enskilda medlemsstaterna att införaregler som säkerställer att den som bedriver vissa industriella aktiviteter,som definieras som särskilt riskbetonade och som huvudsakligen berörkemikaliehantering, skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att förebyggaallvarliga olyckshändelser och begränsa konsekvenserna för människor ochmiljön. Krav skall ställas på att han bevisar för de ansvariga myndigheternaatt riskerna för allvarliga olyckshändelser har identifierats, att lämpligasäkerhetsåtgärder har vidtagits och att de anställda har fått information,utbildning och säkerhetsutmstning. Han skall vidare lämna myndigheterna en radupplysningar. Upplysningarna skall gälla de ämnen och processer som används ochplanerade åtgärder för en eventuell olyckssituation. Myndigheterna skallkontrollera upplysningama och säkerställa att man vidtar de meständamålsenliga åtgärderna för att förebygga större olyckor. Myndigheterna ärskyldiga att ta fram en beredskapsplan för bruk utanför den industriellaaktiviteten. De kringboende vid de riskbetonade verksamheterna skall pålämpligt sätt underrättas om säkerhetsåtgärderna och om den varning som gesvid en olycka. Inträffade olyckor skall anmälas till myndigheterna som skallanmäla dem till . Enligt direktivet skall kommissionenkoordinera uppbyggnaden av en kunskapsbank om riskbetonade processer och ämnen.Enligt skall dessa uppgifter utföras av () och den ständiga kommittén. Frågor om säkerheten, om förebyggandeåtgärder för att hindra och lindra allvarliga olyckor och insatser för att sålångt möjligt begränsa konsekvenserna av olyckshändelser vid industriellaaktiviteter behandlas i första hand i räddningstjänstlagen (1986:1102),arbetsmiljölagen (1977:1160) och i lagen (1988:868) om brandfarliga ochexplosiva varor samt i miljöskyddslagen (1969:337) och lagen om kemiskaprodukter (1985:426). Räddningstjänstlagen innehåller föreskrifter om hursamhällets räddningstjänst skall organiseras och bedrivas. I lagen finns ocksåbestämmelser om olycks- och skadeförebyggande åtgärder. Enligträddningstjänstlagen skall vidare en ägare eller innehavare av en anläggningdär verksamheten innebär fara för att en olyckshändelse skall orsaka allvarligaskador på människor eller i miljön i skälig omfattning hålla eller bekostaberedskap med personal och egendom och i övrigt vidta erforderliga åtgärder föratt hindra eller begränsa och avhjälpa skador vid inträffade olyckor. I arbetsmiljölagen föreskrivs att arbetsmiljön skallvara tillfredsställande med hänsyn till arbetets natur och den sociala ochtekniska utvecklingen i samhället. Arbetsmiljön skall anpassas till människansförutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Lagen innehåller olikabestämmelser som syftar till att ge betryggande skydd mot ohälsa ellerolycksfall och anger bl.a. att betryggande skyddsåtgärder skall vidtas motskada genom fall, ras, brand, explosion, elektrisk ström eller liknande. Lagenom brandfarliga och explosiva varor gäller hantering och import av sådanavaror. Lagens syfte är att hindra att varorna orsakar brand eller explosionsom inte är avsedd samt att förebygga och begränsa skador på liv, hälsa elleregendom genom brand eller explosion vid hantering av sådana varor. Miljöskyddslagenomfattar fasta anläggningar och deras påverkan på den yttre miljön (dvs.vatten, luft, mark, växter och djur). Vid prövning tas upp frågor som rörnormal drift, men även risker för tillfälliga utsläpp genom haverier ochmiljöolyckor omfattas av miljöskyddslagens bestämmelser. Lagen om kemiskaprodukter gäller hantering och import av kemiska ämnen och beredningar. Härvidinnefattas också frågor som rör verkningar i samband med kemikalieolyckor. Vadgäller frågan om föreskrifter för den yttre miljön motsvarande Sevesodirektivetfinns inte sådana föreskrifter men lagen om kemiska produkter inrymmermöjligheten till motsvarande regler i dessa avseenden. har gett ut allmänna råd förtillämpningen av räddningstjänstlagens krav på anläggningar där verksamheteninnebär fara för att en olyckshändelse skall orsaka allvarliga skador påmänniskor eller i miljön. Räddningstjänstlagens bestämmelser och de allmännaråden har ett vidare tillämpningsområde än EG-direktivet eftersom de gäller allslags verksamhet. Däremot innehåller de svenska reglerna inte sådanapreciserade krav som EG-direktivet föreskriver. I stället har det överlåtitstill tillsynsmyndigheterna att i enskilda fall kontrollera att erforderligaåtgärder vidtagits och att meddela de förelägganden och förbud som behövs. Arbetarskyddsstyrelsen har med stöd avarbetarskyddslagstiftningen och lagen om kemiska produkter gett ut föreskrifteroch allmänna råd för s.k. storolyckor. Dessa motsvarar EG-direktivets kravsåvitt gäller arbetsmiljön. Den som hanterar eller importerar explosiva varoroch den som yrkesmässigt eller i större mängd hanterar brandfariiga varorskall ha tillstånd till det. I samband med tillständsgivningen behandlas bl.a.risken för storolyckor. Samarbete med i frågor om de riskerför allvarliga olyckshändelser i sädana industriella aktiviteter som behandlasi direktivet äger rum inom ochutveckling 1991/92:170 Bilaga 3Försvarsdepartementet () och FN:s ekonomiskakommission för (UN ECE). Inom EG behandlas frågorna i en rådgivandekommitté. Direktivet är under översyn, och denna beräknas bliavslutad . Dennaöversyn innebär bland annat att frågan om markanvändning ochbebyggelseplanering också inkluderas. Detta rör sannolikt i även lagarsom och naturresurslagen. Dekrav som ställs i direktivet föranleder, såvitt nu kan bedömas, ingenytterligare svensk lagstiftning. 1991/92:170 Bilaga 3Försvarsdepartementet 4.Rådets resolution av om inrättande av ett aktionsprogram förkontroll och begränsning av förorening genom utsläpp av olja till sjöss (EGTNr. C 162/1, ), kommissionsbeslut (80/686/EEG) , den 25mars 1985 och om bildandet av en rådgivande kommitté förkontroll och begränsning av förorening genom utsläpp av oUa till sjöss (EGT Nr.L188,22.7.1980 s. 11, L 89, 25.3.1985 s. 64 ocb L 57, s. 57) samtrådets beslut (86/85/EEG) om inrättandet av ettinformationssystem för kontroll och begränsning av förorening genom utsläpp avoya och andra skadliga ämnen till sjöss (EGT Nr. L 77, s. 33 och L158,s. 32). Rådsresolutionenom inrättande av ett aktionsprogram för kontroll och begränsning av föroreninggenom utsläpp av olja till sjöss avsåg preliminära studier för att identifieraluckor i existerande system för bekämpning av oljeutsläpp till sjöss ochföreslå lämpliga åtgärder. Studierna skulle avse följande områden. - Datoriserade informationssystem för befintligauppgifter eller uppgifter som borde samlas in om metoder för att ta hand omoljeutsläpp så att uppgifterna är tillgängliga vid utsläpp till följd avolyckshändelser. - Tillgång för medlemsstaterna till ändamålsenligauppgifter om tankfartyg som kan förorena farvattnen mnt gemenskapen ochmedlemsstatemas kuster samt om off-shore anläggningar under medlemsstaternasjurisdiktion. - Behovet av åtgärder för att befrämja samverkanmellan och effektiviteten av befintliga eller planerade insatsstyrkor imedlemsstaterna. - Förutsättningarna för gemenskapen att bidra tillkonstruktionen och utvecklingen av miljöskyddsfartyg försedda med utmstningför effektiva insatser mot oljeutsläpp. - Behovet av ändringar och förbättringar avrättsregler om försäkring mot riskerna för oljeförorening till följd avolyckshändelser. - Ett förslag till forsknings- och utvecklingsprogramom kemiska och mekaniska medel för bekämpning av förorening till följd avutsläpp av olja till sjöss, om oljans uppträdande och om dess effekter på marinflora och fauna. Kommissionsbeslutetom bildandet av en rådgivande kommitté om kontroll och begränsning avförorening till följd av utsläpp av olja till sjöss innebär att ett rådgivandeorgan för kommissionen har bildats. Kommittén skall också möjliggörainsamlandet av information och erfarenheter från medlemsländerna och därmedundertätta samordning av åtgärder som vidtas eller planeras på nationell,internationell eller gemenskapsnivå. Kommitténs arbetsområde har sedermerautvidgats till att gälla inte enbart olja utan också andra skadliga ämnen. Rådsbeslutetom inrättande av ett informationssystem för gemenskapen för kontroll ochbegränsning av förorening till följd av utsläpp av olja och andra skadligaämnen till sjöss innebär att uppgifter skall vara tillgängliga för de ansvarigamyndigheterna i medlemsländerna vid större utsläpp. Informationssystemet skallinnehålla listor och kortfattade beskrivningar av nationella och gemensammaplaner för insatser mot oljeutsläpp samt förteckningar över de ansvarigamyndigheterna. Förteckningar skall finnas över tillgängliga resurser förbekämpning av förorening genom olja av havet. De skall innehålla redovisningarför oljans egenskaper och uppträdande, bekämpningsmetodik och omhändertagandeav uppsamlad vattenbemängd olja. Successivt skall en förteckning över resurserför insatser vid utsläpp av andra skadliga ämnen än olja upprättas. Motbakgrund av erhållen erfarenhet skall kommissionen successivt samlainformation om enstaka eller gmpper av andra skadliga ämnen än olja samtdessas egenskaper och uppträdande. Medlemsstaterna skall förse kommissionenmed underlag för informationssystemet och uppdatera sitt underlag . Samarbetemed i frågor om förorening av havet genom utsläpp av olja ochandra skadliga ämnen till följd av olyckshändelser äger rum inom ramen föröverenskommelsen om samarbete vid bekämpning av föroreningav genom olja och andra skadliga ämnen (Bonoöverenskommelsen). har, förutom en rådgivande grupp, bUdats en s.k. task force medett center för biståndsinsatser vid utsläpp av olja och andra skadliga ämnen.Ett mera direkt samarbete med gemenskapen får ses som värdefullt.Ett utvidgat samarbete på området till följd av föranleder intenågon lagstiftningsåtgärd. 1991/92:170 Bilaga 3Försvarsdepartementet 5.Rädets resolutioner (87/C 176/01 och 89/C 44/03) av resp. 13febniari 1989 om införande av samarbete inom gemenskapen i fråga omräddningstjänst (Civil Protection), om ny utveckling inom samarbetet inomgemenskapen ifråga om räddningstjänst (OJ Nr. C 176, 25.6.1987 s. 1 och C 44,s. 3) och om bistånd mellan medlemsstater i händelse av ennaturkatastrof eller en teknologisk katastrof (EGT Nr. C 198/1, ) samtrådets beslut av om införandet av ett gemensamt larm-nummer(EGT Nr. L 217/31, . Irådsresolutionerna beslutas om en rad åtgärder enligt följande. En vägledningom räddningstjänsten inom gemenskapen skall upprättas och uppdaterasregelbundet av en expertkommitté. I denna skall finnas en lista med kon- Regelbundna mötenskall hållas mellan personer från medlemsländerna med ansvar inomräddningstjänsten. Utbytestjänstgöring, särskilt i samband med övningar, skalluppmuntras för personer med ansvar inom räddningstjänsten. Ansträngningar skallgöras för att utnyttja befintliga datoriserade informationssystem inomräddningstjänsten effektivare och uppmuntra utbyte av information omorganisationer och resurser som är tillgängliga för insatser vid katastrofer.Datasystemen skall samordnas och bättre utbyte av information uppmuntras. Enflerspråkig ordlista med räddningstjänstuttryck tas fram. Ett gemensamtlarmtelefonnummer för räddningstjänsten inom gemenskapen (nummer 112) skallinföras . Resolutionen om bistånd vid katastroferetablerar ett aktivt samarbete på området mellan medlemsstaterna iolyckssituationer. Samarbetetinom räddningstjänsten befinner sig fortfarande i ett inledande skede ochdirektiv har inte antagits. Den mest konkreta frågan är införandet av detgemensamma larmtelefonnumret, vilket bör ses som en angelägen fråga förallmänheten. Samarbetet på området utvecklas emellertid successivt. Tillövningsverksamheten mellan länderna har även företrädare för svenskräddningstjänst inbjudits. Erfarenheterna är positiva. Deltagande i det löpandesamarbetet inom gemenskapen får också ses som värdefullt för densvenska räddningstjänsten och den inte obetydliga industri som är verksam påområdet. Ett utvidgat samarbete på området till följd av föranlederinte någon lagstiftningsåtgärd. 1991/92:170 Bilaga 3Försvarsdepartementet 6.Rådets förordning av resp. (EEG Nr.3529/86 med tillägg EEG Nr. 1614/89) om sldd av gemenskapens skogar mot brand(EGT Nr. L 326,17.11.1986 och L165,29.5.1989) och kommissionensverkställighetsföreskrifter av (L 53, 20.2.1987 och L 161,10.6.1987). Rådsföreskriftenom skydd av gemenskapens skogar mot brand innebär att ett system etableras förändamålet. Detta innehåller olika förebyggande åtgärder, informationsutbyteoch bidragsgivning från gemenskapen. En kommitté har etablerats för rådgivningtill kommissionen. Krav på lagstiftningsåtgärder kan inte anses följa avföreskriftema. 7.Rådets direktiv av (89/684/EEG) om yrkesutbildning avvissa förare av fordon som transporterar farligt gods (EGT Nr. L 398,21.12.1989 s. 33). Direktivet,som finns intaget i bilaga 13 till , följer de bestämmelser omförarutbildning som antagits inom ramen för den europeiska överenskommelsen den30 om internationell transport av farligt gods på väg (ADR)enligt den lydelse bestämmelserna kommer aft ha fr.o.m. den 1 januari 1993.Direktivet ställer krav på särskild utbildning av förare av tanktransporter ochtransjxjrter med styckegods. För förare av tanktransporter och transporter avexplosiva varor krävs utbildningsintyg . Förförare av övriga transporter med farligt Kraven på sär- Prop.1991/92:170 skild utbildning gäller enligt direktivet även för inrikestransporter inom ge- Bilaga 3 menskapen. En särskild rådgivande gmpp harinrättats inom gemenskapen Försvarsdepartementet för frägor om transport avfarligt gods. Ett fortlöpande samarbete om frågor om transport avfarligt gods sker inom ADR. delar i detta arbete.