prop · GF0362 · 1991-12-31 00:00:00 — Föratom aktier i ett aktiebolag omfattas givetvisockså andelar i ett handelsbolag av regeln. Art.14, som innehåller regler för beskattning av inkomst av självstän- ° digyrkesutövning, överensstämmer med motsvarande bestämmelser i det Prop. 1991/92:62gällande avtalet och i OECDs modellavtal. Sådan inkomst beskattas enligt sammaprinciper som gäller beträffande rörelseinkomst. "Stadigvarandeanordning" har samma funktion som 'Tast driftställe" har vidrörelsebeskattningen (se punkteraa 3 och 4 av kommentaren till art. 14 i OECDsmodellavtal). Art.15 behandlar beskattningen av inkomst av enskild tjänst. Artikeln följer dehuvudprinciper som anges i OECDs modellavtal och som gäller enligt det gamlaavtalet. Inkomsten får således i regel beskattas i den stat där arbetet utförs(punkt 1). Undantag gäller vid visst korttidsarbete enligt den s.k. 183-dagarsregeln,som tagits in i punkt 2. Till skillnad mot OECDs modellavtal och det gamlaavtalet hänför sig punkt 2 a till en "tolvmånadersperiod" och intetill "beskattningsåret". Anledningen till denna avvikelse är attanvändningen av uttrycket "beskattningsåret" i vissa fall kan medföraskattefrihet i källstaten under nästan . 1 punkt 3, som avviker frånOECDs modellavtal, föreskrivs att inkomst av arbete ombord på skepp ellerluftfartyg i intemationell trafik endast skall beskattas i den anställdeshemviststat. Art.16 föreskriver att styrelsearvoden och annan ersättning som någon uppbär iegenskap av styrelseledamot, "bestuurder" eller "commissaris"får beskattas i den stat där det utbetalande bolaget har hemvist. Regeln, somnågot skiljer sig från OECDs modellavtal och det gamla avtalet, omfattarföratom styrelsearvoden även lön och olika slags engångsbetal-ningar som någonuppbär i angiven egenskap. I punkt VII i protokollet anges vad som avses med "bestuurder"resp. "commissaris". Art.17 innehåller regler om beskattning av ersättning som artister och idrottsmänförvärvar i denna egenskap och överensstämmer i sak med OECDs modellavtal ochsåvitt avser punkt 1 även med vad som gäller enligt det gamla avtalet. Sådanersättning beskattas alltid i den stat där verksamheten bedrivs (punkt 1).Detta gäller oavsett om inkomsttagaren är anställd eller ej. Bestämmelseraa omstadigvarande anordning i art. 14 och 183-dagarsregeln i art. 15 gäller medandra ord inte beträffande sådan ersättning. Bestämmelseraa i punkt 2, som intefinns i det gamla avtalet, har till syfte atl förhindra att beskattningsregelni punkt 1 kringgås genom bildande av s. k. artistbolag e. d. Art.18 behandlar beskattning av pension. I likhet med OECDs modell avtal och det gamla avtalet beskattas pension på grand av enskild tjänst endast i den stat där pensionsmottagaren har hemvist (punkt 1). Till skillnad mot OECDs modellavtal och vad som gäller enligt det gamla avtalet omfattas uttryckligen även livränta av denna regel. Begreppet "livränta" definieras i punkt 4 och omfattar såväl privatapensionsförsäk ringar som egendomslivräntor. Om den utbetalda ersättningen inte är av periodisk natur och utgår på grand av tidigare anställning i den andra staten eller om rätten till livränta utbytts mot ett engångsbelopp får den dock beskattas i utbetalarstaten (punkt 2). Utan hinder av första punkten får dock pensioner och andra belopp som utbetalas enligt socialförsäk ringslagstiftningen i en av stateraa till en person med hemvist i den andra staten, beskattas i utbetalarstaten (punkt 3). Svensk ATP och folkpension, ' sombetalas till mottagare med hemvist i Nederiändema, får alltså beskat- Prop.1991/92:62 tas i . Någon särskild reglering av beskattningen avsocialförsäkringsersättning finns inte i OECDs modellavtal och inte heller igällande avtal. Art.19 reglerar beskattning av ersättning på grand av offentlig tjänst (statlig,etc). Artikeln överensstämmer helt med OECDs modellavtal, meninnehåller vissa ändringar i förhållande till vad som gäller enligt det gamlaavtalet. Inkomst av offentlig tjänst får i regel beskattas i den stat sombetalar ut inkomsten (punkt 1 a). Motsvarande gäller enligt punkt 2 a i frågaom pension på grand av offentlig tjänst. I särskilda fall som avses i punkteraa1 b och 2 b beskattas dock ersättningen endast i inkomsttagarens hemviststat.För svensk del tar undantagen i punkt 1 b sikte på bl.a. lokalanställd personalvid svensk beskickning i utlandet. Utgår lön eller pension på grand av arbetesom utförts i samband med rörelse som bedrivs av en stat, kommun etc. gäller deovan redovisade bestämmelserna i art. 15, 16 och 18 (punkt 3). Art.20 innehåller regler om skattelättnader för besökande professorer och lärare.Bestämmelserna återfinns inte i OECDs modellavtal, men finns i det gamlaavtalet. I punkt VIII i protokollet stadgas att sådana inkomster som avses iart. 20 punkt 1 endast skall beskattas i den stat i vilken undervisningen ellerforskningen utförs om hemviststaten på grand av sin interaa lagstiftning intekan beskatta inkomsten i fråga ("subject to tax"). Art.21 innehåller bestämmelser om att vissa ersättningar från utlandet tillstuderande m. fl. som vistas i en av de avtalsslutande statema undantas frånbeskattning i denna stal. Artikeln motsvaras av art. 20 i OECDs modellavtal ochöverensstämmer i princip med art. 23 § 1 i det gamla avtalet. Art.22 innehåller bestämmelser om inkomst som inte behandlas särskilt i art. 6 21. Enligt huvudregeln i punkt 1 skall sådan inkomst i regel beskattas endast iinkomsttagarens hemviststal. Regeln omfattar inkomster som inte uttryckligenbehandlats i föregående artiklar, t.ex. vissa slag av periodiskt understöd,inkomst från källa som inte uttryckligen nämnts tidigare samt inkomst fråntredje stat. Enligt punkt 2 skall bestämmelsema i punkt 1 inte tillämpas ivissa fall då inkomsten är hänförlig till fast driftställe eller stadigvarandeanordning i den andra staten. Art. 23 som behandlarförmögenhetsbeskattning överensstämmer i princip med OECDs modellavtal och med det gamla avtalet. Artikeln är emellertid endast tillämplig om allmän förmögenhetsskatt tas ut i båda statema (protokollet punkt IX). Sådan skatt tasför närvarande ut både i och Nederiändema. Förmögenhet som utgörs av fast egendom eller av lös egendom som utgör tillgång i fast driftställe eller stadigvarande anordning får beskattas i den stat där fastigheten resp. driftstället eller anordningen finns (punkteraa 1 och 2). Enligt punkt 3 får tillgångar som utgörs av skepp eller luftfartyg m. m. som används i intemationell trafik beskattas endast i den stal där företaget har sin verkliga ledning. Kan den stat där den verkliga ledningen finns enligt sin lagstiftning inte beskatta förmögenheten i sin helhet övergår beskattningsrätten till företagets '° Beträffandefördelningen av beskattningsrätten till förmögen- Prop. 1991/92:62 het närden verkliga ledningen finns ombord på ett skepp tillämpas enligt punkt 3 bestämmelsemai art. 8 punkt 2. Övriga förmögenhetstillgångar beskattas endast i innehavarenshemvislstat (punkt 4). 4.4 Metoder for undanröjande av dubbelbeskattning Art.24 innehåller bestämmelser om undvikande av dubbelbeskattning, den s. k. metodartikeln. tillämpar enligt avtalet avräkning av skatt ("credit of tax") som huvudmetod för att undvika dubbelbeskattning (punkt 1 a och b). tillämpar däremot enligt punkt 3 en version av undantagandemetoden ("alternativ exempt") som huvudmetod för alt undvika dubbelbeskattning (se punkt 37 av kommentaren till OECDs modellavtal). När avräkning skall ske med stöd av avtalet skall beslämmelserna i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt (avräk ningslagen) lillämpas. Detta innebär således t.ex. att den s.k. spärtbe- loppsregdn i avräkningslagen skall tillämpas. tillämpar dock ex empt-metoden på inkomst som enligt bestämmelserna i art. 18 punkt 3 och art. 19 får beskallas i (punkt 1 c). I fråga om sådan inkomst och inkomst som enligt art. 8 punkt 1 beskattas endast i har enligt progressionsregeln i punkt 1 e rätt atl höja skatteuttaget på denna persons övriga inkomster. har tidigare i förhållande till de nordiska länderna avstått från att utnyttja den möjlighet till progressions uppräkning som ges i dubbelbeskattningsavtalet mellan de nordiska län derna. Skälen härtill var bl. a. den minskade arbetsbördan för skattemyn digheterna och den förenkling av regelsystemet som ett slopande av pro gressionsuppräkningen innebär. Dessa skäl motiverar även ett slopande av progressionsuppräkningen i förhållande till Nederländeraa. En ytterligare synpunkt är all det i avtalet med är ett fåtal inkomster som tillämpar exempt-metoden på. Detta innebär att det bortfall av skall som blir följden av en slopad progressionsuppräkning torde vara helt försumbar ur statsfinansidl synpunkt. Något stadgande om att progres sionsuppräkning skall ske återfinns därför inte i den föreslagna lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan och . Utdelning från nederländskt bolag till bolag med hemvist i skall vara undan tagen från svensk skatt i den mån utdelningen skulle ha varit undantagen från beskattning enligt svensk lagstiftning, om båda bolagen hade varit svenska (punkl 1 d). Enligl 7 § 8 mom lagen (1947:576) om statlig inkomst skatt (SIL) är utdelning från utländskt bolag till svenskt moderbolag i vissa fall skattefri. Beslämmelserna i avtalet innebär givetvis ingen inskränk ning av tillämpligheten av dessa regler utan ger möjlighet till ytterligare befrielse från skatt. Vid den översyn av dubbelbeskattningen på aktieut delningar som skall göras kan frågan om den skattemässiga behandlingen av utdelningar från utländska dotterbolag åter komma under prövning. För befrielse enligt avtalets bestämmelser krävs att ytterligare något av villkoren i punkterna 1) 4) är uppfyllt. Enligt punkt 1) krävs att den bakomliggande nettovinsten beräknad enligt svenska regler har beskattats med antingen i eller i en annan stat. I punkt 2) " uppställs som villkor attutdelningen måste bestå av inkomst eller realisa- Prop. 1991/92:62 tionsvinstsom skulle ha varit skattefri om den hade förvärvats direkt av det svenskabolaget. Härmed avses inkomster, t. ex. utdelningar och realisationsvinster,som härrör från en tredje stat och som skulle ha varit undantagna från svenskbeskattning, exempelvis genom bestämmelser i ett dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och denna tredje stat, om de hade förvärvats direkt av det svenskabolaget. För skattefrihet enligt punkt 3) gäller att utdelningen måste bestå avrealisationsvinst på grand av överlåtelse av aktier i ett bolag och att tillgångaraai detta bolag skulle ha gett upphov till en realisationsvinst vid enöverlåtelse som skulle ha varit undantagen från beskattning här om denförvärvats direkt av det svenska bolaget. Denna bestämmelse är t.ex. tillämpligom ett svenskt bolags dotterbolag i Nederländeraa (DB 1), som i sin tur ägerett nederländskt dotterbolag (DB 2), säljer aktierna i 2 och delar utvinsten till det svenska bolaget under föratsättning och till den del DB 2 ägeren tillgång i en tredje stat som vid försäljning resulterat i enrealisationsvinst som inte hade beskattats i om det svenska bolagethade ägt tillgången direkt och sålt den. Slutligen framgår av punkt 4) attskattefrihet föreligger om huvudvillkoret är uppfyllt och utdelningen består avrealisationsvinst som härrör från avyttring av aktier i nederländska bolag somenbart innehar nederländska tillgångar. Har det avyttrade bolaget tillgångar ien tredje stat via ett fast driftställe eller innehar fastighet i en tredjestat eller aktier i ett bolag med hemvist i en tredje stat medges inteskattefrihet enligt denna punkt för den del av realisationsvinsten som är hänförligtill sådana tillgångar. Inte heller medges skattefrihet för utdelning som är hänförligtill realisationsvinst vid avyttring av aktier i ett bolag vars tillgångarbeslår av inkomst hänförlig till eller realisationsvinst från överlåtelse avsådana i punkten nämnda tillgångar. I den engelska avtalstexten används i punkl4) uttrycket "this company". De avtalsslutandepartema är helt överens om att detta vid båda tillfällena syftar på det angivnabolaget med hemvist i . Blir utdelningen inte skattefri i Sverigefastän utdelningen skulle ha varit undantagen från beskattning enligt svenskaregler om båda bolagen hade varit svenska medges det mottagande bolaget istället avräkning från den svenska skatten med ett bdopp motsvarande avutdelningens brattobelopp. Av punkt X i protokollet framgår attavtalet vid tillämpningen av art. 24 punkt I d föratsätter att utdelningar sombestår av vinster som inte beskattats på grand av att tidigare eller senare årsunderskott kvittats mot dessa vinster, inte är diskvalificerade frånskattebefrielse i . I förtydligande syfte har i protokollspunkten ocksåangivits att utdelning i första hand skall anses ha skett av vinster somkvalificerar utdelningen för skattefrihet i , såvida inte bolaget ifråga begär annat. Slutligen framgår att inkomster och realisationsvinster somförvärvats av ett bolag med hemvist i före ikraftträdandet avdetta avtal kan t.o.m. utdelas med skattebefrielse iSverige om så hade kunnat ske enligt bestämmelserna i det nu gällande avtalet. 4.5 Övriga bestämmelser P°P- 'l: 62 Art.25, som behandlar verksamhet utanför kusten, är ny i förhållande till det gamlaavtalet och återfinns inte heller i OECDs modellavtal. Enligt punkt 1 skallbestämmelserna i artikeln tillämpas utan hinder av övriga bestämmelser iavtalet, såvida inte verksamheten utanför kusten konstituerar ett fastdriftställe enligt art. 5 eller stadigvarande anordning enligt art. 14.1 punkt2 definieras uttrycket "verksamhet utanför kusten". Ett företag i enav stateraa som bedriver verksamhet utanför kusten i den andra staten anses,enligt punkt 3, bedriva rörelse i den andra staten från där beläget fastdriftställe om verksamheten pågår minst under en tolvmånadersperiod.Vid beräkningen av trettiodagarsperioden skall verksamhet som företag iintressegemenskap bedriver i vissa fall sammanräknas (3 a). Vad som avses medintressegemenskap anges i punkt 3 b. Vid tillämpningen av punkt 3 i artikelnanses uttrycket "verksamhet utanför kusten" inte innefatta vissa ipunkt 4 angivna verksamheter. Enligt punkt 5 anses person med hemvist i enavtalsslutande stat som utanför den andra statens kust bedriver verksamhet somär atl hänföra till fritt yrke eller annan verksamhet av självständig natur,bedriva verksamheten från en stadigvarande anordning i den andra staten omdenna verksamhet pågår under en sammanhängande tidrymd av minst . Ipunkt 6 stadgas att lön och annan ersättning som person med hemvist i en av stateraaförvärvar på grund av anställning som har samband med sådan verksamhet utanförkusten som bedrivs från fast driftställe i den andra staten får, till den delsom arbetet utförs utanför kusten, beskattas i denna andra stat. Slutligenanges i punkt 7 att Nederländeraa skall undvika dubbelbeskattning med avseendepå i artikeln behandlade inkomster genom att medge nedsättning av sin skatt. Art.26 innehåller i likhet med det gamla avtalet och OECDs modellavtal bestämmelserom förbud mot diskriminering vid beskattningen. I punkt 5 finns vissaspecialbestämmelser beträffande avgifter som betalas av eller för en fysiskperson som har hemvist i en av stateraa, till en pensionsplan som förbeskattningsändamål erkänts i den andra staten. Art.27 reglerar förfarandet vid ömsesidig överenskommelse. I sak överensstämmerbestämmelserna med motsvarande regler i OECDs modellavtal och i del gamlaavtalet. Dock innehåller det nya avtalet i punkt 5 en bestämmelse om attömsesidig överenskommelse kan träffas av de behöriga myndigheterna om sättetför att genomföra de begränsningar som anges i art. 1012. Liknandebestämmelser återfinns i modellavtalet i art. 10 punkt 2 och art. 11 punkt 2. Art.28 innehåller bestämmelser om utbyte av upplysningar i skattefrågor mellan debåda staterna. Artikeln är utformad i enlighet med OECDs modellavtal ochöverensstämmer i huvudsak med det tidigare gällande avtalet. Art.29, som behandlar handräckning vid indrivning av skatt, överens stämmer i princip med motsvarande bestämmelser i och om ömsesidig handräckning i skatteärenden. I punkt 1 anges i vilka fall som handräckning skall lämnas. Som exempel kan ' nämnasatt såvitt avser omfattas skattetillägg och förseningsavgift Prop.1991/92:62 av denna punkt. Med verkställighetstitel som omnämns i punkt 3 avsesbl.a. för svenskt vidkommande restlängd. Enligt punkt 13 kan riksskatteverketgenom överenskommelse med behörig myndighet i Nederiändema föreskriva reglerbeträffande minsta belopp på skattefordringar som en framställning omhandräckning får avse. Art.30 innehåller vissa regler om den skattemässiga behandlingen av personer somtillhör diplomatiska beskickningar, konsulat m. m. Art.31 innehåller regler om att avtalet kan överenskommas att omfatta en av ellerbåda statema Araba och Nederländska Antilleraa under fömtsättning att staten ifråga tar ut skatter av i huvudsak likartat slag som de på vilka avtalettillämpas. Art.32 innehåller bestämmelser om avtalets ikraftträdande. Avtalet träder i kraftden trettionde dagen efter då resp. regeringar skriftligenmeddelat varandra att erforderliga konstitutionella åtgärder vidtagits i resp.stat. Avtalets bestämmelser skall därefter tillämpas på beskattningsår ellerperioder som börjar året närmast efter det kalenderår då avtaletträder i kraft eller . Art.33 reglerar avtalets upphörande. Avtalet kan sägas upp , räknatfrån dagen för ikraftträdandet. Såsomframgår av 2 § i den föreslagna lagen skall avtalets beskattningsreglertillämpas endast i den mån de medför inskränkning av den skattskyldighet iSverige som annars skulle föreligga. Jag anser på grand härav och på grand avförslagels beskaffenhet att lagrådels hörande skulle sakna betydelse. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. attgodkänna avtalet mellan och Ko nungariket Nederländeraas regering för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och på förmögenhet, 2. attanta förslaget till lag om dubbelbeskattningsavtal mellan och Nederländeraa. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.