prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Den väsentliga frågan om att finna nya instmment som altemativ till konkurserbehandlas av insolvensutredningen(dir. 1988:52). Att bl.a. följa utvecklingen av antalet konkurser och analyseraorsakema är en naturiig del i NUTEKs uppgift att bevaka näringslivetsstmktumtveckling. Jag avser därför att senare föreslå regeringen att besluta om att utredningsarbetetskall avbrytas och att kommitténs ledamöter m.fl. entledigas. Jag förordar att anslaget Småföretagsutvecklingsammanlagt beräknas till 163 594 000kr. Jag har därvid tagit hänsyn till att ansvaret för hantverksfrågor harförts över till . Jag hemställer att regeringenföreslår att 1.till SmåJÖretagsurvecklingför /93 anvisa ett reservationsanslag på 163 594 000kr., 2.ta del av vad jag anfört ominriktningen av utvecklingsfondernas informations- ochrådgivningsverksamhet. 1991/92:100 B 6. Täckande av förluster vid vissgarantigivning, m.m. gjj j 1990/91Utgift 13 897 554 1991/92Anslag 10 000 000 1992/93Förslag 5 000 000 Medelfrån anslaget används för att: 1.infria statliga garantierenligt förordningen (1978:507) om industri-garantilån m.m. (upphävd1987:424), 2.infria statiig garanti som har beviljats enligt brev() den 30 juni 1965till kommerskollegium och fullmäktige i angående föreskrifter i fråga om statlig garanti för lån tillturisthotell, 3.infria statlig garanti som har lämnats enligt förordningen(1977:387) om investeringsgaranti (upphävd 1980:442), 4.infria statlig garanti somhar lämnats enligt förordningen (1977:1123) om statiigt stöd tillstmkturåtgärder inom specialstålindustrin m.m. (upphävd 1979:1180), 5.infria statiiga stmkturgarantier, särskilda strukturgarantier förtextil-och konfektionsindustriema samtsärskilda strukturgarantier för glasindustri som har lämnats enligt förordningen (1981:661) om strukturgarantierm.m. (upphävd 1985:434), 6.infria garantier som har lämnatstill Tillväxtinvestbolag m.m. enligt föreskrifter som regeringenmeddelar, 7.bekosta bidrag till regionalautvecklingsfonder för att till viss del täcka förluster i anledning av sådana garantier - enligt förordningen(1982:682) om statiig finansiering genom regional utvecklingsfond(upphävd 1987:894) - som fondema har beslutat 1983 (jfr prop. 1983/84:40 bil. 10, NU8, rskr. Några nyaåtaganden som kan leda till utbetalningar från detta anslag görs inte längre.Jag beräknar anslaget för /93 till 5 milj.kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillTäckande av Jorluster vid viss garantigivning, m.m. för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . c.Exportkrediter m.m. Prop. Medel för att täcka statenskostnader för statsstödda exportkrediter anvisasöver tre anslag, nämligen C 1. Kostnader för statsstödd exportkreditgivninggenom AB , C 2. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartygm.m. samt C 3. Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning tillu-länder. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genomAB 1990/91Utgift 77 667 1991/92Anslag 1 000 1992/93Förslag 1 000 Från anslaget C 1. Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit betalas ersättning till AB () för skillnadmellan ut- och uppiåningsräntor samt för kursförlust inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter som SEK lämnar enligtriksdagens beslut (prop. 1977/78:155 bil. 3, NU 73, rskr. 379 och prop.1978/79:49, NU 17, rskr. 115), (prop. 1980/81:130,NU 58, rskr. 246) samt (prop. 1989/90:44, NU19, rskr. Systemet innebär att SEK har givitsmöjlighet att finansiera exfx)rtkreditertill villkor som överensstämmer medinternationellt överenskomna regler.Detta kan leda till att utlåningsräntoma ligger under upplåningskostnadema. Staten täcker eventuellskillnad mellan utlåningsränta och upplåningskostnad samt den kursförlust somkan uppkomma vid ut- och upplåningen. SEK bedriver upp- och utlåning fördessa krediter i en särskild, avgränsad del av bolagets verksamhet. SEKredovisar en särskild balansräkning för denna kreditgivning. Reglema för kreditgivningen återfinns iförordningen (1981:665) om ex{X)rtkreditfinansieringmed statligt stöd (ändrad senast 1989:826). Enligt förordningen skall villkoren för kreditema stå iöverensstämmelse med de överenskommelser om riktiinjer för begränsning avstatligt stöd vid exportkreditgivning som har biträtt, främst den s.k.consensusöver-enskommelsen, samt med tillämpningen av överenskommelsema.Regeringen har beslutat att Sverigeskall godkänna den förstärkta överenskommelse beträffande villkor förbl.a. statsstödda exportkrediter som avsesträda i kraft . Villkoren för de statsstödda kreditemamarknadsanpassas därmed ytterligare. På gmnd av anpassningen till marknadsmässigaräntor för de statsstödda kreditemahar statens kostnader för nya krediter i stort sett upphört. Tillsammans med en ökad effektivitet och minskadekursförluster innebär det att kreditgivningen enligt SEKs beräkningar för /93 kan beräknas ge ett mindre överskott. Överskott inbetalas till staten. 1991/92:100Svängningar kan dock förekomma på gmnd av förändringar i valutakurser gjj j-j och räntor, varvid nya underskott kan uppkomma. SEK-systemetför statsstöd till finansiering av kapitalvaruexporten infördes för attmöta andra länders kraftiga subventioner av deras kapital-vamexport genomexportkrediter. Anpassningen av minimiränlesatsema till marknadsräntoma innebär att subventionsinslaget i nya krediter istort sett har upphört. Den intemationella konkurrensen med förmånligarekrediter, i första hand s.k. u-krediter viau-landsbiståndet, till utvecklingsländer har emellertid tenderat attöka . De internationella överenskommelsema har lett till enskärpt disciplin även på detta område. Efterfrågan på projekt och kapitalvaror harminskat i de traditionella köjjariändema. SEK har i allt högre gradinriktat sig på att erbjuda krediter utanstatsstöd genom att expandera den marknadsmässiga verksamheten. Jag ser positivt på den återgång tillmarknadsmässiga exportkrediter som har skett. Möjlighetema att lämna statsstödda krediter förexport till kapitalim-porterandeländer är fortfarande i många fall utslagsgivande för de svenska företagensmöjligheter att erhålla order på vissa slag av projekt och på kapitalvaror. Det minskande antalet kreditvärdiga marknader har inneburiten hårdnande konkurtens. För den långsiktiga utvecklingen av den svenskakvalificerade verkstadsindustrin och inom internationellt byggande är exportfinansieringsmöjlighetema avbetydelse. SEK har redovisat bedömningar av det framtidautfallet för den statsstöddakreditgivningen. Verksamheten kan för /93 komma att ge ettöverskott vad avser anslagen C 1. Kostnader för statsstödda exportkrediter genom AB och C2. Kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. vilket ärtillfredsställande. Beräkningen av utfallet är dock osäker. Jag beräknar anslagsbehovetför /93 till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillKostnader för statsstödd e.xponkreditgivning genom AB för /93 anvisa ett förslagsanslag på1 . 1991/92:100 C2. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende _.. ._ exportav fartyg m.m. 1990/91Utgift 2 613 220 1991/92Anslag 1 000 1992/93Förslag 1 000 Under detta anslag redovisas kostnader förräntestöd till finansiering av export av fartyg. Enligt tidigare riksdagsbeslut upphörde denna stödformi och med utgången av år 1989.Kostnadsberäkningen bygger på en bedömningsorn AB har redovisat och avser tidigare gjorda åtaganden. Liksom anslaget C 1. Kostnader förstatsstödda exportkrediter genom ABSvensk Exportkredit synes det vara möjligt att kreditgivningen resulterar i ett överskott. Risken för attanslaget kommer att belastas kan dock inte negligeras. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende e.xport av fartyg m.m. för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till 1990/91Utgift 59 730 059 1991/92Anslag 80 000 000 1992/93Förslag 70 000 000 Under dettaanslag redovisas extra kostnader som har uppkommit för vissa äldre förmånliga krediter till u-ländema. Ett nytt system för s.k.u-krediter infördes fr.o.m. (prop. 1983/84:100 bil. C8, UU15, rskr. Detta anslag belastas endast kostnader för å-taganden som har gjorts intill utgången av år1984. Kostnadsberäkningen bygger påen bedömning som AB har redovisat. Jag beräknar kostnadema för /93 till 70 milj.kr. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning Jor extra kostnader JorJormånllg kreditgivning till för /93 anvisa ettförslagsanslag på . Åtgärder för att främja utländska investeringar i 1990/91Utgift - Reservation 1 470 000' 1991/92Anslag 8 600 000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 4 500 000 Enligt regeringens proposition 1989/90:88 Vissanäringspolitiska frågor, beslötriksdagen att anvisa en ram på 5 milj.kr. för att under budgetåren 1990/91-1992/93användas i en försöksverksamhet för att främja utländska, främst japanska,investeringar i . Anslaget fördelar sig med 1,5 milj.kr. förvardera av och med 2 milj.kr. För /92 beslöt enligtregeringens proposition att anvisa ytterligare 7,1 milj.kr. Under /91 startades verksamheten isamarbete med ambassad och handelssekreterarkontor i . Ett särskiltinvesteringskontor öppnades vidambassaden i . Kontoret bearbetar aktivtutwalda målgmpper för att öka intresset för japanska investeringar i . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillÅtgärder för att främja utländska investeringar i för budgetåret1992/93 anvisa ett reservationsanslag på . D.Mineralförsörjning m.m. Bil. Verksamheten vid geologiska undersökning m.m. Sverigesgeologiska undersökning (SGU) är den centrala förvaltningsmyndigheten för frågor om landets geologiskabeskaffenhet och mineralhantering. Det övergripande målet för SGUs verksamhet är attundersöka, dokumentera och beskrivaSveriges geologi för aU tillhandahålla geologisk information sommotsvarar behoven inom särskilt områdena miljö och hälsa, fysisk planering, naturresursförsöijning, jord- och skogsbmk samttotalförsvar. SGU är chefsmyndighet för bergsstaten, som ärregional förvaltningsmyndighet för frågor om landets mineralhantering. Målet för bergsstatens verksamhet är aUmöjliggöra eftersökande och utvinningav främst , att förhindra misshushållning med våra mineralresursersamt att förebygga att personer och egendom kommer till skada vid gmvdrift. Vid SGU och bergsstaten tillämpasprogrambudgetering med följande programindelning: Verksamheten under program 1-4 finansieras frånramanslaget geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhetm.m. samt genom avgifter och försäljningsintäkter. Verksamheten under program 5finansieras genom intäkter. Insatser för att främja och stödja riktadgeovetenskaplig gmndforskning ochtillämpad geovetenskaplig forskning finansieras från reservationsanslaget geologiska undersökning:Geovetenskaplig forskning. geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. 1990/91Utgift' 93 656 174 Reservation 9858 242' 1991/92Anslag 103 379 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 100 533 000 1992/93Förslag 118 085 000 bergsstaten " Exkl. mervärdeskatt SGUanser att statsmaktemas anslagsberäkning och de finansiella åtgärder somregeringen därefter vidtagit innebär att värdet av de resurser som ställts till SGUs förfogande för att uppnå de av statsmaktema uppställda målen är väsentligt lägre än vad som fömtskickadesi budgetproposition. Dentotala avvikelsen mellan resursbehov och anvisade resurser är 10,95 milj.kr., varav 6,25 milj.kr. förlandbaserad verksamhet och 4,7 milj.kr. för den maringeologiskaverksamheten. Konsekvensema av statsmaktemas anslagsberäkningoch anvisade medel är att - om yttäckning och informationsmängd hålls fastkommer målåret för undersökningsverksamhetpå land i genomsnitt att senareläggas till omkring och påkontinentalsockeln , - om målår och informationsmängd hålls fast kommeryttäckningen att bli av landytan och avkontinentalsockeln samt att - om målår och yttäckning hålls fast kommer denmängd information per ytenhet som kan tas fram, sammanställas,bearbetas, tolkas och redovisas att minska till av nuvarande. SGU förordar attmedel anvisas så att uppställda mål kan uppnås, dvs. att ytterligare 10,95milj.kr. i 1991/kostnadsläge anvisas. SGU föreslår vidare att takten i den geofysiskafiygmätningsverksam-heten ökas såatt täckning nås jämfört med en mednuvarande takt. SGU hemställer om att för den ökade fiygmätningsverksamheten för budgetåren 1992/93och 1993/94 anvisas 5,44 milj.kr. resp. 2,56 milj.kr. För SGUs medverkan iden nya topografiska kartan T5 föreslås 1,0 milj.kr.föras över från försvarsdepartementets till huvudtitel. SGU begär dämtöver dels - 3,4 milj.kr. för att genomföra ettmiljöövervaknings- och undersökningsprogramför mineralresurser samt ett miljöbevakningspro-gram iÖresundsområdet i samband med att en fast förbindelse byggs över , dels för att genomföra en funktionsövninginom ramen för verkets totalförsvarsuppgifter. SGU föreslår att medel till bergsstaten anvisas ienlighet med den gällande treårsplanen. 1991/92:100 Bil. 1991/92:100 Bil. De övergripande mål som gällerför SGU och bergsstaten för treårsperioden /92-1993/94 ligger fast. Resursen-Ramanslag 1992/93 . Deresurser statsmaktema anvisat och de mål som ställts upp innebär höga krav på anpassning av verksamheten till degivna förutsättningama. Det gällersåväl verksamhetens inriktning, innehåll och organisation som bemanningen med avseende på antal, inriktning ochkompetens. SGU har redovisat de åtgärder som vidtas för attåstadkomma nödvändig anpassning. Jaghar inget att invända mot dessa åtgärder. Jag vill för egen del särskilt stryka under vikten av att SGUutvecklas till en behovs- och kundinriktad organisation. Det är en fömtsättningför att den anslagsfinansierade verksamheten skall få ökadeffektivitet. SGU har i den förenklade anslagsframställningenredovisat det pågående arbetet med att ta fram lämpliga resultatmått förvissa verksamheter. Arbetet beräknas under /92 resultera i ettunderiag som kan användas under nästatreårsperiod. Det är enligt min mening angeläget att detta underlagslutredovisas i den förenklade anslagsframställningen 1992/93. SGUs och bergsstatens redovisaderesultat för /91 har integivit mig anledning att föreslå någon förändring av den redan fastlagdainriktningen. Resursen-Jag vill först ta upp frågan omavgiftsfinansiering. SGU har i oktober 1991redovisat regeringens uppdrag att se över möjlighetema att avgifts-belägga anslagsfinansierade produkter och tjänster. Genom att införa vissa nya avgifter och genom att höja prisema förredan avgiftsbelagda produkter och tjänster finns det enligt SGU vissabegränsade möjligheter att förbättraverkets övriga intäkter i den anslagsfinansierade verksamheten. Mot bakgmnd av att det påvisats att många användareav SGUs material bedöms ha stortekonomiskt utbyte av informationen är det enligt min mening rimligt att användaregenom avgifter betalar en del av de kostna- Prop. 1991/92:100 der som lagtsned. Jag är dock inte nu beredd att ta slutlig ställning till gjj J3 SGUs utredning om avgiftsfinansiering. SGU böräven under /93 eftersträva att höja sina avgiftsintäkter ienlighet med det beslut statsmaktema fattat. Jag avser att i samband medbudgetprövningen för nästa treårsperiod, dvs.inför 1994 års budgetproposition, återkomma till regeringen med förslagi denna fråga. Jag vill emellertid redan nu framhålla att för det fall en ökad avgiftsfinansiering inte kantillgodose behovet av ytterligare resurser för den landbaserade undersökningsverksamheten,bör det föranleda en omprövning av målen för verksamheten. Vad gäller den maringeologiska verksamheten anserjag att SGU bör anvisas ytterligaremedel för att öka undersökningsfartygets bemanning med en besättning ochför att fortsätta det miljökemiska analysprogrammet samt för att anskaffadjupdata från . Innan jag går inpå anslagsberäkningen vill jag även ta upp frågan om den geofysiska fiygmätningen. Jag delar SGUs uppfattning att det är angeläget att takten i denna mätning ökas så att täckning kan nås . Skälet härför är att deverksamheter, bl.a. prospekteringen, som ärberoende av sådan geoinformation snabbare får tillgång till den och attkostnaden per ytenhet kan sänkas väsentligt. För detta krävs att fiygmätningsvolymen ökas från 4 kartblad perår till genomsnittligt 10 kartblad . Målet täckning börhärigenom kunna uppnås senast i och med utgången av . Jag går över till anslagsberäkningen. Ramanslaget har beräknatsmed utgångspunkt i gällande treårsplan. Jag har dämtöver tagit hänsyntill effektema av mina förslag i detföregående om den maringeologiska verksamheten(-1- 5 milj.kr.) samt om att öka takten i den geofysiska fiygmätningen(-1- 4 milj.kr. SGU bör vidare för sin medverkan i den nyatopografiska kartan (T5) tillföras 1 milj.kr. Jag har i denna fråga samrått med chefen förförsvarsdepartementet. Sammantaget beräknar jag anslaget till . för /93, varav . Chefen för har tidigare dennadag presenterat en försöksverksamhetsom innebär en ny beslutsordning och en förändrad modell förfinansiering av investeringar i anläggningstillgångar. SGU omfattas av denna försöksverksamhet. Förinvesteringar i anläggningstillgångar beräknas SGU ta upp lån iriksgäldskontoret på högst 45 milj.kr. Avdetta belopp beräknas 35 milj.kr. användas för lösen av återstående kapitalskuld hos statskontoret för ADB-utmstningsom anskaffats t.o.m. innevarande budgetår samt för lösen avianspråktaget utmstningsanslag som återstår att amortera per . Hemställan ., ,., Jag hemställer att regeringenföreslår att tillSveriges geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhetm.m. för /93 anvisa ett ramanslag på . geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning 1990/91Utgift 3 023 176 Reservation -23 176 1991/92Anslag 4 000 000 1992/93Förslag 5 000 000 Från anslaget bekostas insatser för att främja ochstödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad geovetenskapligforskning. SGU föreslår att medel tillgeovetenskaplig forskning anvisas i enlighet medden av antagna treårsplanen för forskning. har vid behandlingen avforskningspropositionen (prop. 1989/90:90,NU40, rskr. 337) lagt fast riktlinjer för resursförstärkningar inom anslaget. Jag beräknar i enlighet med dessariktlinjer anslaget för /93 till 5 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillSveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning /93 anvisa ett reservationsanslag på . 4Riksdagen 1991/92. 1991/92:100 för statens gruvegendom gjj J3 statens mineralfyndigheter ochannan gmvegendom som tillhör staten. Nämnden svarar för att statens gruvegendomtillvaratas på bästa sätt och utökar denna genom prospekte-ringsverksamhet, när så är lämpligt. Nämndenskall särskilt ta initiativ till åtgärderför att förbättra det ekonomiska utbytet av gruvegendomen, besluta i frågor om kronoandel samt bereda ärendenom statligt stöd för prospektering. D 3.Statens gruvegendom: Prospektering m.m. 1990/91Utgift 42 212 000 Reservation 11359 900' 1991/92Anslag 56 300 000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 10 000 000 Kostnadernaför prospekteringsverksamhet och brytvärdhetsundersökning-ar betalasfrån anslaget. Nämndenför statens gmvegendom har lämnat en förenklad anslagsframställning /93. Nämnden framhåller i sin anslagsframställning bl.a. följande. Prospekteringsanslaget bör uppgå till . Nämnden hänvisar till deriktlinjer för verksamheten, som anges i budgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil. 14, rskr. 148) och konstaterar att, i enlighet med riktiin-jerna, av nämndens prospekteringsmedelunder har koncentreratstill undersökningar i områden med goda geologiska förutsättningar och som ligger i eller intill regioner meden infrastruktur som kan tillgodose en gmvverksamhets behov. har inkommit med skrivelser med anledning av situationen inom gruvindustrin,angående satsningar på prospektering i Malmfälten samt om bl.a. statligprospektering. Svenska Gruvindustriarbetareförbundetoch har inkommit med en gemensam skrivelse om statligt stöd till prospektering. kommunfullmäktigehar inkommit med en skrivelse angående statlig prospektering. 1991/92:100 Bil. Regeringenhar i propositionen om inriktningen av den ekonomiska politiken (prop.1991/92:38) bl.a. förordat att den statliga prospekteringsverksamheten samt () avvecklas. Statens engagemang inom gmvnäringen skall ses iljuset av den nya ekonomiska politikoch den därmed sammanhängande omläggningen av näringspolitiken, somregeringen har startat. För näringslivets utveckling är det av avgörande betydelse att den generella ekonomiska politiken bidrartill ett bra klimat för företagande i landet. Gmv- ochmineralindustrin har stor regionalpolitisk, sysselsättnings-mässig ochsamhällsekonomisk betydelse för landet. Statens roll är att främja och stimulera gmvnäringens utveckling genomatt skapa generellt godafömtsättningar för verksamhet såsom exempelvis prospektering. För att stimulera till prospektering i landet bör staten koncentrera insatserna på basverksamhet,främst i form av gmndläggande geologisk kartering. Det är statens uppgift att tillhandahålla en för prospektering efterfrågadoch adekvat basinformation, försåväl svenska som utländska aktörer. Jag har tidigare under anslaget D 1. Sverigesgeologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. föreslagit att geologiskaundersökning (SGU) anvisas ytterligare 4 milj.kr. för att snabbare kunna genomföra den geofysiska flygmätningen avlandet. Statens engagemang för gmvnäringen skallkomplettera företagens egna satsningari verksamheten. Detta gör staten genom att ta ett ansvar för tillgången på godbasinformation. Jag anser däremot inte, att staten bör bedriva egen prospekteringsverksamhet. Det böråligga företagen själva att vidta åtgärder för att långsiktigt säkra sin råvarubas. Till bildenhör, att utfallet av den statiiga prospekteringsverksamheten inte varit tillfredsställande. NSG har underbudgetåren 1982/83-1990/91 disponeratdrygt 420 milj.kr. för egen prospekteringsverksamhet. Inom programmetför utökad prospektering har staten därutöver givit skilda aktörer finansiella bidrag till olikaprospekteringsprojekt. Stödet upphörde och omfattade totalt ca396 milj.kr. Utfallet av denstatiiga prospekteringsverksamheten genom NSG har, som nämnts, inte varittillfredsställande, om man ser til! tillskapande av nya exploaterbara fyndigheter. Min bedömning är därför att prospekteringsverksamheti statiig regi inte i någon avgörande omfattning kan bidra till att tillförsäkra landet en nödvändig råvamförsöijning. Vidarebör inte några branschanknutna stöd lämnas. Beträffande formema för avveckling av den statligaprospekteringsverksamheten och NSGvill jag anföra följande. NSG bör upphöra som myndighet den 30 juni1993. Jag avser att uppdra åt NSG att redan nu anpassa verksamheten till att myndigheten skall upphöra med sin verksamhet . NSG bör bl.a.inte påböija några nya prospekteringsprojekt. Nämndens huvudsakligauppgift under /93 bör varaatt koncentrera sina insatser på att öka utbytet av gjordaprospekteringsinsatser, genom att söka aktivera och förädla gmv- Detta innebär exempelvisatt nämnden skall prioritera slut- Prop. 1991/92:100 förande av projekt,vilka är långt framskridna och som bedöms ha en god gjj J3 potential.Vidare bör nämnden avyttra den statliga gruvegendomen på affärsmässiga villkor.Jag avser uppdra åt NSG att förhandla med berörda företag om inlösen av löpande arrendeavtal, genom engångsinbetalningar. NSGs prospekteringsverksamhet bedrivs till stordel genom upphandling av prospekteringstjänster från det statligaföretaget ().Enligt vad jag har erfarit, utreder SGAB de kommersiella fömtsättningama för bildande av ettsärskilt prospekterings-bolag. Lagstiftningeninom mineralområdet är ett viktigt instrument för att stimulera gmvnäringen. träder en ny minerallag (1991:45) i kraft.