prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Svensk informationsteknologis möjligheter medförslag till riktlinjer för en IT-politik inom det näringspolitiska området (Ds 1991:63) har tagits fram av fyraarbetsgrupper under beteckningen IT2000. En arbetsgmpp inom kommer att beredautredningsrapportens förslag och successivt pröva möjlighetema attrealisera dessa i anslutning till den nämnda propositionen om forskning . I denna kommerockså förslagen från de tvåutredningsrapporterna (SOU 1991:83) FoU Jor industriell utveckling om kollektiv forskning och (Ds 1991:62) Kunskapför konkurrenskraft -skogsindustrins kunskapsförsörjning att behandlas. Dessabåda rapporter remissbehandlas . I enlighet med huvudinriktningen i regeringensnäringspolitik genomförs också inom det tekniska området inskränkningar avselektivt företagsstöd. Dessa avserNUTEKs stöd till teknik- och produktutveckling och nedläggning av den särskilda insatsen förverkstadsteknik riktat mot underleverantörer. Det europeiska samarbetet inom rymdområdet i regiav , , gerkompetenta svenska företag möjlighet att medverka i utmanande projekt i frontlinjer inom ett flertalteknikområden. Markstationer iKiruna har också genom bilaterala samarbeten med andra länder möjlighet attexploatera läget nära , vilket ger fördelar när det gäller styming av och kommunikation medsatelliter. Det intemationella samarbetetstöds med begränsade rent nationella satsningar. ESAs högsta beslutande organ, rådet, höll inovember 1991 ett möte på Prop. 1991/92:100 ministernivå i Munchen.Resultatet blev att ministrama beslöt att mötas på gjj j nytt för att då träffa merlångsiktigt förpliktigande avgöranden.Motivet för att vänta med dessa var att vissa omständigheter i och kring det europeiska rymdsamarbetetansågs kräva fördjupade utredningar. Ministermötet gav således i uppdragatt dels undersöka möjlighetema attytteriigare vidga samarbetet på rymdområdet, dels göra ingående studier av totalkostnadema för tre storaprojekt, som är centrala för ESAsplaner på bemannad rymdverksamhet. De tre är rymdskytteln , 'den europeiska delen av denintemationella och datareläsatelliten . I avvaktan påresultat av utvärderingarna kommerprojekten inom att drivas i en något bromsad takt under år 1992.Ministermötet beslöt också att starta utvecklingen av teknik för jordobservation från de i projektetColumbus ingående platt-formama i polära banor. beslöt om ett statligtenergiforskningsprogram för budgetåren1990/91-1992/93 (prop. 1989/90:90, NU40, rskr. Programmet syftar främst till att stödja enkompetensuppbyggnad på områden som ärav betydelse vid omställningen av energisystemet. Tyngdpunkten skall därvid ligga på utveckling av sådan tekniksom kan komma till praktiskutveckling . I beslut framhölls att de ansvarigamyndigheterna har ett övergripande ansvar för bedömningen av den vetenskapligakvaliteten och den energipolitiskarelevansen i den forskning som stöds. I enlighet med 1991 årsriksdagsbeslut om riktiinjer för energipolitiken (prop. 1990/91:88, NU40, rskr.373) har tillkallats en fristående grupp (I 1991:05)för utvärdering av forskning och utveckling på energiområdet. Gmppens arbete syftar till att, som ettkomplement till sektorsmyndig-hetemas utvärderingar, bedöma det statliga energi forskningsprogrammetsroll och hur användningen avtillgängliga medel svarar mot de långsiktiga mål för energiforskningen som har angetts i de forsknings- och energipolitiskabesluten. Underbeteckningen teknologisk infrastmktur sorterar olika system av infrastmkturell karaktär nödvändiga för atthantera teknikfrågoma i ett utvecklat industrisamhälle. Detgäller information om teknik, patent, standardisering, provning, kontroll m.m. Flertalet av dessa områden påverkasstarkt av strävandena att underlätta den intemationella vamhandeln,framför allt inom . Patentområdet kan sägas ha varit en föregångarenär det gäller europeisk harmonisering.Här pågår sedan mer än ett årtionde förverkligandet av ett europeiskt patentväsende, EPO, som till storadelar ersatt de nationella systemenför immaterialrätt. Det svenska patent- och registreringsverket (PRV)spelar här en mycket aktiv roll. måste PRV söija för att de kvarvarande nationella behovenav skydd för uppfinningar, varumär- Prop. 1991/92:100 ken, mönster, m.m. täcks på etttillfredsställande sätt. Den europeiskastandardiseringen har en betydelsefull roll i samband med förverkligandet av den eurof)eiska inre marknaden. Standardiseringenhar av EG och EFTA fått uppdraget att för en stor mängd produkter genomstandarder precisera de krav som skall garantera säkerhet med avseende på liv, hälsa och miljö. För att bl.a. stärka förmåga till konstmktivmedverkan i detta arbete ökas , liksom under innevarande budgetår, statens bidrag tillstandardiseringsverksamheten. Detta bör också ge övriga intressenter ilandet ett incitament att på erforderligt sätt öka sina personella ochfinansiella insatser. På området provning och kontroll sker en likartadeuropeisk utveckling. Inom landetökar nu beredskapen för att medverka i och ansluta till denna. Det betyder bl.a. att nya kravställs på medverkande svenska provnings-ochcertifieringsorgan. En fri vammarknad förutsätter inte bara att produktkraven samordnas utan också att s.k. bevis omöverensstämmelse med produktkraven godtas i de samarbetande ländernautan krav på ny provning och/eller kontroll. Nationella ordningar förgodkännande av produkter ersätts nu medeuropeiska system, där bevis om överensstämmelse med enhetliga regler medföratt produkter fritt får saluföras i alia samarbetande länder. Den europeiska utvecklingen inom området provningoch certifiering innebär öppnasystem och ökad konkurrens mellan kompetenta organ. Mot bakgmnd av detta avser regeringen att tillkallaen särskild utredare med uppgift att överväga en begränsning av statensengagemang inom provnings- ochmätteknik samt anslutande verksamheter bl.a. inom ,. tillkallade regeringen en särskildutredare med uppgift att utreda detsvenska elsäkerhetsarbetets framtida omfattning och organisation.Utredningen har redovisat resultatet av sitt arbete i betänkandet (SOU 1991:94) ELSU 91 Förslag till omfattning,organisation och finansiering av detsvenska ebäkerhetsarbetet. Utredningen föreslår bl.a. ändringar ilagstiftningen för att uppnå en harmonisering med EGs direktiv om produktansvar samt en ändrad organisation avelsäkerhetsarbetet. Riksdagenbeslutade om riktiinjer för energipolitiken (prop. 1990/91:88, NU40,rskr. godkände i allt väsentligt regeringens proposition, som baserades på enöverenskommelse mellan socialdemokratema,Uberalema och . Energipolitikensmål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. 2Riksdagen 1991/92. nom främjas en god ekonomisk ochsocial utveckling i . 1991/92:100 politiken skall utgå ifrån vad natur ochmiljö kan bära. Landets elförsöijning skall tryggas genom ettenergisystem som i största möjliga utsträckning gmndas på varaktiga, helstinhemska och fömybara, energikällorsamt en effektiv energihushållning. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om miljön vid användningoch utveckling av all energiteknik. En elmarknad som möjliggör en omfattandeintemationell handel med elkraft leder bl.a. till att de samlade produktionsresurserna kan utnyttjas bättre. En europeisk elmarknad kan leda till attelpriserna i de berörda ländema utjämnas . energipolitiska beslut ersätter deriktlinjer för avveckling av kämkraften som beslutade om år1988 (prop. 1987/88:90, NU40, rskr. Enligt 1991 årsriktlinjer måste en omställning av energisystemet, vid sidan om säkerhetskraven, ske med hänsyn till behovet av elektriskkraft för upprätthållande avsysselsättning och välfärd. När kärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan ske avgörs av resultaten avhushållningen med el, tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktionoch möjlighetema att bibehålla internationellt konkurrenskraftiga elpriser. riksdagsbeslut omfattar åtgärder för attfrämja utvecklingen av miljöacceptabelkraftproduktion och en effektiv energianvändning. Ett stödsystem för investeringar ikraftvärmeproduktion med biobränslen, investeringar i vindkraftverk ochanläggningar för utnyttjande av solvärme infördes . har tillkallats (dir. 1991:11) för att analysera de långsiktiga fömtsättningama för en ökadkommersiell användning av biobränslensamt lämna förslag till åtgärder för att stärka biobränslenas konkurrenskraft. överlämnadekommissionen delbetänkandet (SOU1991:93) El från biobränslen. Betänkandet har remissbehandlats. Kommissionensslutrapport skall lämnas . Den departementsreformsom genomfördes innebär bl.a.att ansvaret för biobränslefrågor flyttades till . Energiteknikfondenhar tillförts ytterligare medel. Utvecklingen av storskalig vindkraft samt utvecklings- och demonstrationsprojektrörande användning av motoralkoholer har fått ökad prioritet vidfördelning av stödet ur energiteknikfonden. Energibeskattningen har ändrats så att fossilabränslen som används i kraftvärmeproduktionär undantagna från allmän energiskatt. Skattebefrielsen för elkraft somanvänds i s.k. avkopplingsbara elpannor har avskaffats. Ett program för effektivare energianvändninginfördes . Programmet innebär en utvidgning avdet pågående pro grammet för effektivare användning av el (prop. 1987/88:90, NU40, rskr. Verksamheten medenergieffektivisering skall, enligt programmet, omfatta alla sektorer i samhället. Den potential för eleffektiviseringsom är ekonomiskt och tekniskt tillgänglig skall utnyttjas. Programmet omfattar bl.a. stöd förteknikupphandling och introduktion av Prop. 1991/92:100 energieffektivteknik och stöd för demonstration av energieffektiv teknik i och bostäder. Enligtriksdagens beslut skall regeringen redovisa de resultat som haruppnåtts genom de energipolitiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet samt föreläggariksdagen förslag om de ytterligareåtgärder som är motiverade. ,, har i uppdrag att utvärdera programmen för omställning ochutveckling av energisystemet. En första redovisning av de energipolitiskaprogrammen lämnas i denna bilaga under litt. beslöt att skatten påetanol som används för motorbränsleskall slopas (prop. 1991/92:67, SkU6, rskr. ändrades den allmänna energiskatten så attskattepliktsgränsen för små vindkraftverk höjs från 100 kW till 500 kW. Regeringen har i enlighet med beslut omriktlinjer för energipolitikenuppdragit åt att, i samråd med och ,utvärdera de lagregler, m.m. som har betydelse för tillkomsten avsmåskalig vindkraft. avslutade utredningen om översynav reglerna om skattenedsättning för industrin och växthusnäringen m.m.(ÖS-91) sitt arbete genom att tillregeringen överiämna betänkandet (SOU 1991:90) Konkurrensneutral energibeskattning. Betänkandet är under remissbehandling.Vissa frågor som har aktualiserats av utredningen ses över av en arbetsgmpp inomregeringskansliet. Underde senaste årtiondena har energiförsörjning karaktäriserats av bl.a. en minskande oljeanvändning och en ökandeanvändning av el för uppvärmning avbostäder och industriella behov. Käinkraften svarar för ungefärhälften av landets elproduktion. Inom transportssektom har dock användningen av oljeprodukter ökat.Utvecklingen av energitillförseln framgår av följande tabell. Prop.1991/92:100 Bil. ♦)Inkl. torv, avfall Den totalaenergianvändningen blev , vilket är drygt lägre än år1970. Om den faktiska energianvändningen under dessa år räknas om tillnormalårsförbrukning i temperaturhänseende erhålls ungefär sammaenergianvändningsnivå båda åren, ca . I följande tabeller redovisas energianvändning,elproduktion och elanvändning fördelad på sektorer åren 1970, 1980 och1990. Bostäder,service m.m. Utrikes sjöfart, för- luster och energi för 1991/92:100 Elproduktion exkl.egenförbnikning , 1980 och 1990, TWh B'' 13 (*Inkl. kraftvärme (''"*'Inkl.gasturbin/dieselkraft Källa: , Kraftsam och VVF Elanvändning , 1980 och 1990 Användarkategori 1970 1980 ' 1990 Bostäder, service m.m. inkl.avkoppl.bara elpannor 63 95 140 Den1 överfördes huvuddelen av verksamheten i det tidigare till ett aktiebolag,(prop. 1990/91:87, NU38,rskr. 318, prop 1991/92:49, rskr. Verksamheten i storkraftnätet har avskiljts från och ingår i detnya affärsverket . Trollhätte kanalverk som ingick istatens vattenfallsverk, drivs tills vidare som ett affärsverk, vilket haransvar för drift och förvaltning av verksamheten i Trollhätte och Säfflekanaler. Dessa åtgärder skall ses som ett första steg iomvandlingen av den svenska elmarknaden för ökad konkurrens och som enförberedelse för en alltmer intemationell elmarknad med ökademöjligheter för export och import. Inomnäringsdepartementet förbereds förslag till om ytterligare åtgärder i syfte att reformeraelmarknaden. har bl.a. givits en kapitalstruktursom gör det jämförbart med övriga svenska kraftföretag. Stor vikt haräven i övrigt lagts vid ätt ge VattenfallAB villkor som så långt möjligt är likvärdiga med dem som gäller för övrigakraftföretag. Genom bolagiseringen har goda förutsättningarskapats för fortsatta strukturförändringar av verksamheten och enprivatisering av . I avvaktan på statsmaktemas ställningstagande till storkraftnätets slutliga organisation handhasverksamheten av affärsverket som inrättades . ansvararför storkraftnätet och ut-landsförbindelsema.Organisationen omfattar tidigare affärsområde den operativa nätdriften. Personalstyrkan uppgår till drygt 100 personer. Verksamheten är lokaliserad till . Statens energiverkfick i uppdrag av regeringen att utreda den framtida organisationsformen för det svenska stamnätet. Uppdraget överfördesden till och utredningen har slutförts i detta verk. överlämnade till regeringen rapporten i förändring. Rapporten har remissbehandlats. och en utredning om s.k. vertikal integration på den svenska elmarknaden. Rapporten remissbehandlasför närvarande. Regeringen avser att lägga framförslag till om åtgärderför att skapa en effektiv elmarknad. läggs fram förslag om bl.a.den framtida organisationen för storkraftnätet, m.m. 1991/92:100 Bil. InomEG pågår förbereddsema för en inre marknad fr.o.m. , som kommer att omfatta ävenenergiområdet. Fömtsatt att EES-av talet genomförs kommer EFTA-ländema, däribland , att ha accep terat att en rad EG-bestämmelser som reglerar handel på bl.a. energiom- 22 rådet skall gälla inom hela EGs ochEFTAs gemensamma territorium. 1991/92:100 Eftersom numera haransökt om medlemskap i kommer de gjj j närmaste åren att präglas avsådana ytteriigare anpassningsåtgärder som kan krävas för att utansvårigheter senare skall kunna gå in i EGs verksamhet. Ett antal s.k. EG-direktiv på energiområdetkommer, förutsatt att träder i kraft, att gälla 1993. Några av dem avser främstkonkurrensaspekter, bl.a. pristransparens för vissa el- och gasavtal,och s.k. transiteringsrätt för el respektive gas. Även om dessadirektiv kan få stor betydelse i vissa fall har betydligt mer långtgåendeförslag presenterats från , där bl.a. frågan om "tredjeparts" möjligheter att fritt utnyttja elnäten har tagits upp. Utvecklingen inom EG går mot en ökad öppenhet ochökad konkurrens på elmarknadema ikombination med en tilltagande gränsöverskridande elhandel. Den pågående reformeringen av densvenska elmarknaden ligger således i linje med utvecklingen iVästeuropa. har regeringens uppdrag att i samråd medstatens pris- och konkurrensverk redovisa den aktuellautvecklingen på de europeiska elmarknadema. En första sådan rapport,Elmarknadema i (1991:7), överiämnades till regeringen . Rapporten har remissbehandlats. I och Sovjetunionen finnsidag ett mycket stort behov av åtgärder som dels förbättrardriftsäkerheten och miljöegen-skapema i denbefintliga produktionskapaciteten, dels ökar effektiviteten i energianvändningen.Den kapitalanskaffning som krävs är ett stort problem. I avsikt att skapa bättrefömtsättningar för kommersiella investeringar i dessa länders energisektorerhar en bred krets av industriländer kommit överens om en europeiskenergistadga (European Energy Charter). Nupågår ett arbete att utforma ett detaljerat regelverk och förslag tillytterligare protokoll för delsektorer inom energiområdet. deltari detta arbete. Måletför verksamheten inom energiberedskapen och den strategiska energiförsörjningenär att ansvara för landets energiförsörjning under kriser och krig så att behov av energi föruppvärmning, produktion och transporter blir tillgodosett. Huvuduppgifternaär bl.a. att förbereda insatser inom energiområdet, som t.ex. att utöva tillsyn av beredskapslager och att i övrigt hållaen hög handlingsberedskap inför en eventuell krissituation. Energiberedskapsfrågoma kommer att behandlas i denförsvarspolitiska proposition somregeringen avser att förelägga . Prop.1991/92:100 Mineralpolitiken gjj jj Regeringenhar i propositionen om inriktningen av den ekonomiska politiken (prop. 1991/92:38, FiUlO, rskr. 108) bl.a.förordat att den statiiga prospekteringsverksamheten samt nämnden förstatens gmvegendom (NSG) avvecklas. Den omläggning av näringspolitiken somregeringen inlett omfattar även statensengagemang inom gmvnäringen. Statens roll är att främja och stimuleragmvnäringens utveckling genom attskapa generellt goda fömtsättningar för verksamhet såsom exempelvisprospektering. För att stimulera till prospektering i landet bör staten koncentrera insatsema på basverksamhet, främst iform av grundläggande geologiskkartering. Det är statens uppgift att tillhandahålla en för prospektering efterfrågad och adekvat basinformation,för såväl svenska som utländska aktörer. Statens engagemang för gmvnäringen skallkomplettera företagens egna satsningari verksamheten. Detta gör staten genom att ta ett ansvar för att god basinformation finns tillgänglig. Däremot börstaten inte bedriva pros-pekteringsverksamhet. Det bör åligga företagensjälva att vidta åtgärder för att långsiktigt säkra sin råvambas. Åtgärdemainom skattepolitiken och på småföretagsområdet innebär förbättrade fömtsättningar även för turistföretagenoch ger dem nya möjligheter förframtiden. Nämnda åtgärder medför att förutsättningama för all näringsverksamhet stärks väsentiigt, bl.a. genomlindringar i beskattning och avgiftsuttag. Turistnäringen kommer attsärskilt främjas genom en sänktmervärdeskatt på hotell- och restaurangtjänster samt inrikes persontransporter fr.o.m. . Inomregionalpolitikens ram föreslåsockså att systemet med nedsatta socialavgifter skall utökas både geografiskt och bransch mässigt på ett sätt somunderiättar för turistnäringen. Arbetet med att främja turism i böromstruktureras. Det är dock turistbranschenseget ansvar att driva sina gemensamma informations- och marknadsföringsaktiviteter. En motiverad näringmed goda generella verk-samhetsfömtsättningarger ökade möjligheter till turism iSverige. Regeringen har redovisat riktiinjer förfrämjandet av turism i propositionen om inriktningen av den ekonomiskapolitiken (prop. 1991/92:38, FiU 10, rskr.108). Staten har ansvaret för den samlade presentationen av utomlands, vilken också bör omfattaturistiska aspekter. Frågan om hur det fortsatta arbetet med att skapaoch vidmakthålla en positivSverigebild utomlands skall bedrivas, kommer att beredas i särskild ordning. Närings- ochteknikutvecklingsverket, , etablerades efter en sammanslagning av verksamheter i de tidigare myndigheternastatens industriverk (SIND), statens energiverk () och styrelsen förteknisk utveckling (STU). är central förvaltningsmyndighet för frågor omnäringslivets tillväxt och fömyelse samt för omställningen av energisystemet. De huvudområden som verkar inom är tekniskforskning och industrielltutvecklingsarbete, etablering och utveckling av små och medelstora företag, enbalanserad regional utveckling samt energiförsörjning och effektivare energianvändning. Denna inriktningbör ses mot bakgrund av attnäringspolitiken omfattar olika förhållanden som tillsammans skapar klimatetoch fömtsättningama för hela näringslivets utveckling. Av särskilt intresse i det näringspolitiskasammanhanget är t.ex. frågor om teknisk utveckling, utbildning ochforskning, konkurrensförutsättningar på olikamarknader, energipolitik, infrastmkturutveckling, arbetskraftsförsörjning,regionalpolitik, skatte- och miljöpolitik. Inte minst viktig är frågan omSveriges relation till Europa-marknaden. NUTEKs verksamhet har anknytning tillansvarsområden som inom regeringskanslietär fördelade mellan närings-, arbetsmarknads- och jord-bmksdepartementen. Myndighetens verksamhet ärdärför berörd av anslag under dessadepartements huvudtitlar. Anslagen till täckande av förvaltnings- och utredningskostnader m.m. i hör isin helhet till näringsdepartementetsområde. 1990/91Utgift 46 908 152' 1991/92Anslag 48 000 000'' 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 47 146 OOtf 1992/93Förslag 49 704 000 1991/92:100 Bil. 'AnslagetIndustridepartementet Tilläggsbudget 1,3 milj.kr. Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) 44170 814' 39 792 449' + 5533 186 + 1 387 551 'Omräknatbelopp enligt regleringsbrev Genom förordningen (1991:1468) om ändring idepartementsförordningen (1982:1187) har tillförts ärendenom näringsfrihet och konkurrensförhållanden samt om byggnadsväsendet och vissbyggnadsforskning. Regionalpolitiskafrågor och frågor om biobränslen har förts till arbetsmarknadsdepartementetsresp. Frågor om hantverk och hemslöjd har förts till område. Regeringen har mot denna bakgmnd meddelat ändrade bestämmelser om dispositionen avförevarande anslag under /92. I samband med sådanaorganisatoriska förändringar inomregeringskansliet som hänger samman med ändrad fördelning av ärenden mellan departementen har bemyndigatregeringen (prop. 1990/91:100, bil. 2, FiU20, rskr. 132) att disponera om anvisadeanslag till departement och utredningar. Vid beräkningen av anslaget har jag också tagithänsyn till att departementettillförts uppgiften att samordna och bereda ärenden rörande utförsäljningenav tillgångar i statligt ägda företag. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår till . Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i den nyaorganisationen. 1991/92:100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillNäringsdepartementet för /93 anvisa ett förslagsanslag på . A 2.Industriråd/industriattaché 1990/91Utgift 1 034 000 1991/92Anslag 1045 000' 1992/93Förslag 1 198 000 'Exkl. Från anslagetbekostas en tjänst som industriråd/industriattaché vid delegation hosOECD i . IndustrirådeL/industriattachén har tillhuvudsaklig uppgift att följa arbetet inomOECD i närings-, regional- och energipolitiska frågor samt att varanäringsdepartementets och i vissa frågor miljö- och naturresursdepartementets kontaktman gentemot OECDs och detinternationella energiorganets (lEA) sekretariat. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillIndustriråd/industriattaché för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . 1990/91Utgift 11332 078 Reservation 3146 512' 1991/92Anslag 16 615 000 1991/92Anslag exkl. mervärdeskatt 15 522 300 1992/93 Förslag 18990 000 Som jag anförde vid min anmälan av anslagetNäringsdepartemen tet har under innevarande budgetårskett vissa förändringar beträffande näringsdepartementetsverksamhetsområde och regeringen har med stöd av bemyndigande omfördelatanvisade anslagsmedel mellan berörda departement. Jag har vid beräkningenav anslaget även tagit hänsyn till att vissa kostnader i samband medförsäljningen av aktier eller andra tillgångar i statligt ägda företag uppkommer för ägaren staten. En del av dessa kostnader bör belasta utredningsanslaget.Med utgångspunkt från detta och 27 med hänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamhetenbör Prop. 1991/92:100 anslaget uppgå till 18 990 000 kr.under nästa budgetår. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillUtredningar m.m. för /93 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till FNs organ för industriell utveckling 1990/91Utgift 6 412 000 1991/92Anslag 6 720 000 1992/93Förslag 6 890 000 Medlemsländemasbidrag till FNs organ för industriell utveckling (UNIDO) fastställs tillstörsta delen i österrikiska schilling och till en mindre del i US-dollar. För /93 beräknas bidraguppgå till sammanlagt motsvarande .