prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Förteckningöver remissinstansema som har yttrat sig över betänkandet (SOU 1991:59) Konkurrens för ökad välfärd iden delen det avser konkurrensvårdensorganisation (kapitel 7, 17 och 18 i betänkandet) (med Sydsvenska Handelskammaren) (KK), ,, , (), (Kl), , (), , (), (), (), Statens pris- och konkurrensverk (SPK), (), (), (),Statskontoret, Länsstyrelsema i , , , , , ,samt , , Konsumentberedningen, Kemikalieinspektionen,kommun, , kommun. ,Landstingen i och Västernorrlandslän, , , , (), (), (), (Koopi),(), , , (), (),, , Svenska . 'arbetsgivareföreningen(SAF), , vid , professor vidStockholms universitet.Nationalekonomiska institutionen vid , vid Uppsalauniversitet, , i (LO)och (). 1991/92:100 Bil.13 7 Den ekonomiska utvecklingen 6 890 000 76 782 000 29 B Industri m.m. Åtgärder for att främja industridesign Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. 5000 000 223 952 000 Kostnader för statsstödd exportkredit givning genom AB 2.Kostnader för statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. 3.Ersättning för extra kostnader förförmånlig kreditgivning Åtgärder for att främja utländska investeringar i 45 D Mineralförsörjning m.m. gjj j SverigesGeologiska undersökning: 45 1. Geologisk undersöknings verksamhet m.m. 118 085 000 49 2.Geovetenskaplig forskning 5 000 000 123 085000 50 3.Prospektering m.m. 10 000 000 m.m. 7 671 000 17671 000 avvissa statligt ägda företag, m.m. 55 2.Räntestöd m.m. till varvsindustrin 55 3. 57 F Teknisk utveckling m.m. Teknisk forskning och utveckling Bidrag till statens provningsanstalt Myndighetsverksamhet 82 11. Uppdragsverksamhet 82 12.Bidrag till riksmätplatsverksamhet skapsakademien 7 020 000 160 Forskning för ett avfallssnålt samhälle: Miljöanpassad produktutveckling Avgifter till vissa intemationella FoU-organisationer 544 000 1 886 631 000 105 G Övrig näringspolitik Närings-och teknikutvecklingsverket: 105 1. Förvaltningskostnader 107 2.Utredningar och information 107 3. Särskilda awecklingskostnader förstatens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling och statens energiverk 181625 000 25 570 000 Täckande av förluster ianledning avstatliga garantier inom energiområdet 124 4. Särskilda kostnader för lagring av olja,motorbensin m.m. 128 9.Täckande av eventuella förluster i anledningav statens vattenfallsverks borgensförbindelser, m.m. Vissaåtgärder för effektivare användning 130 11.Insatser för ny energiteknik *7 636 000 132 I Marknads- och konkurrensfrägor omställningskosmader 144 4. Särskilda awecklingskosmader för och sUtens pris-och konkurrensverk 5 270 000 61 000 000 1 000 67 771 000 Prop.1991/92:100 Bil. förbyggnadsforskning 150 4. Bidrag till statens institut för Bidragtill fonden för ftikt- ocb Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder gotab 40440, 1992 Regeringensproposition 1991/92:100 Bilaga 14 (Trettonde huvudtiteln) 1 1991/92. Bilaga 14 till budgetpropositionen1992 1991/92:100 Bil.14 verksamhetomfattar länsstyrelserna, kommunerna ochlandstingen, och andra trossamfund, folkrörelserna och kooperationen, konsumentpolitik och ungdomsfrågorsamt frågor om allmännasamlingslokaler som överfördes från det tidigarebostadsdepartementet. Till verksamhetsområde höräven de kungliga hov-och slottsstaterna (se bil. 2 tillbudgetpropositionen). Frågor om den offentliga sektorn i allmänhet ochvissa frågor rörande statsförvaltningen överfördes den till . överfördes frågor om polisväsendet tilljustitiedepartementet, frågor om bl.a. näringsfrihet och pris- ochkonkurrensförhållanden till samt frågor om jämställdhetmellan kvinnor och män till . Samverkan mellan stat och kommun Frågorom förnyelse och utveckling inom den offentliga sektorn ägnas storuppmärksamhet. En väsentlig del i förändringsarbetet syftar till ett förbättrat samspel mellan statlig och verksamhet. En särskildberedning har därför inrättats församverkan mellan staten, kommunerna och landstingen(stat-kommunberedningen). Regeringen avser att på olika sätt främja ochstödja det omfattande förnyelsearbetesom pågår inom den offentliga verksamheten på regional och lokal nivå. Länsstyrelsernasvarar för viktiga statliga uppgifter på den regionala nivån. Inom ramen för den nya länsstyrelseorganisationenvidtas olika åtgärder för att skapaen mer ändamålsenlig och effektiv förvaltning. Ett system med treåriga budgetramar förbereds. Enutvecklingsgrupp inom civildepartementetarbetar med frågor om ledning och uppföljning av länsstyrelsernas verksamhet. En särskild utredare gör en analys av denoffentliga verksamhetens regionala uppbyggnad och indelning. Uppdragen skall redovisastill regeringen . Regeringenavser att därefter tillsätta en parlamentarisk beredning för dessa Bil. Budgetförslaget innebär att sammanlagt I 680,3milj. anslås till länsstyrelsernasverksamhet. () läggs ned den 30 juni1992. En ny kommunallag (1991:900) träderi kraft den . Föratt följa uppden nya kommunallagstiftningen tillkallas en parlamentarisk kommitté. Olika åtgärder för att stärka den lokalademokratin kommer att prövas. Delning av kommuner är ett sätt att nådetta syfte. Arbetet med avreglering av verksamhetfortsätter och initiativ till försöksverksamhetinom olika områden behandlas positivt. Formerna för samverkan mellan stat och kommun i fråga om uppföljning och utvärdering av verksamhet övervägs. Tillämpningenav begränsningsförordningen (1987:1347) följs upp. Utvecklingen mot nya verksamhetsformer för attrationalisera och effektivisera driften av kommunala verksamheter kommer attstödjas och underlättas. förslag om konkurrens ikommunal verksamhet bereds med inriktningpå att en proposition skall föreläggas under år 1992.Avgiftsutredningens förslag om effektivare komrriunala avgifter beredsvidare i . Regeringenkommer att för lägga fram ett förslag till ny kyrkolag.Reformarbetet på det kyrkliga området fortsätter. För detta ändamål tillkallas en särskild beredning medparlamentariskt inslag och med företrädare för . En översyn skallgöras av systemet för ekonomisk utjämning mellan kyrkokommunerna. Folkrörelseroch andra föreningar är betydelsefulla i det svenska samhället. Statens samlade stöd till föreningar beräknas uppgå till . Föreningslivets möjligheteratt själva finansiera sinverksamhet måste förbättras. 1 detta syfte pågår bl. a. en översyn avlotterilagstiftningen.Föreningslivets finansieringsfrågor följs upp. 1 samband med detta övervägs omen samlad översyn av föreningslivets ekonomiska villkor bör göras. Ettomfattande arbete med kooperativ företagsutveckling pågår. Det fortsattaarbetet kommer att inriktas på att utveckla denna företagsform inom den offentliga sektorns områden. Statligt stöd ges tilllokal rådgivningsverk- Prop. 1991/92: 100 samhet. Erfarenheter a v den kooperativa ut vecklingen inom EG tas tillvara. Närmandet till EG kommer attpåverka inriktningen av konsumentfrågorna.En översyn på det konsumentpolitiska området är påkallad. Översynen böromfatta inriktningen och omfattningen av konsumentpolitiken, det statliga åtagandet när det gällerkonsumentfrågor samt den organisatoriskastrukturen på området. Utvecklingen av den lokala konsumentverksamheten kommeratt följas upp. Satsningen på detnordiska samarbetet om miljömärkning fortsätter. Regeringenspolitik på barn- och ungdomsområdet syftar till att alla barn och ungdomarskall få växa upp under trygga förhållanden och med god omsorg. Samhällets insatser skall ses som ettkomplement till hemmens fostran.Åtgärder vidtas för att åstadkomma en bättre samordning av de statligainsatserna på området och ett närmare samarbete med kommunerna. Ett aktivt kultur- och fritidsliv är viktigt förungdomars möjligheter till personligutveckling. Ungdomarnas egna initiativ är en värdefull resurs som måste tas till vara. Kraftfulla åtgärder vidtasför att motverka främlingsfientlighet och våldstendenser blandungdomar. Ungdomars möjligheter att delta i detinternationella ungdomsutbytet förbättras. Ett öppnarmöjligheter för svenska ungdomar att fr. o.m. den delta i EG: s utbytesprogram Youth for Europé. Ettforskningsprogram om förändringsprocessen i den offentliga sektorn inleds. En arbetsgrupp inom civildepartementetföljer upp forskningsprojekt ochöverväger former för bättre kontakter mellan forskare och praktiker. En rapport från arbetsgruppen beräknasföreligga under /93. Insatsergörs för information och utbildning om EG-frågor. Lagstiftningen inom område anpassas till EG-rätten. En inom utarbetad konvention ominvandrarnas inflytande på denkommunala verksamheten bereds inom . 1 syfte att vidga den kommunala kompetensen kommerlagstiftningen om tjänsteexport samt internationellkatastrofhjälp och annat humanitärt bistånd att ses över. Ensärskild arbetsgrupp överväger frågor om lokala och regionala sam- hällsorgans samarbete överriksgränserna. En rapport från arbetsgruppen Prop. 1991/92:100 beräknas föreligga under /93. Förändringarnainom område i förhållande till budgetåret1991/92 framgår av följande sammanställning (beloppen i milj.kr. exkl. mervärdesskatt). Denna har gjorts med utgångspunkti den fr. o. m. den gällande departementsorganisationen. 1991/92 1992/93 Stöd till trossamfund m. m. F. Folkrörelsefrågor, kooperativa frågor, m. m. 1991 /92: i oo 14 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den19 Föredragande: statsrådet . Denoffentliga sektorn genomgår betydande förändringar. Inom statliga myndigheter, kommuner och landsting pågårett omfattande förnyelsearbete föratt göra verksamheten mer ändamålsenlig och effektiv samt för att förbättra servicen till medborgarna och stärka den lokala demokratin. Det är därvid nödvändigt att på bästa sätt ta till vara de gemensamma resurserna. Genom ökad effektivitet skapas förtroende för denoffentliga sektorns förmåga atttillgodose medborgarnas behov av service med hög kvalitet. Verksamheten inom den offentliga sektorn måsteomprövas. Utvecklingsarbetet i statoch kommun skall i ökad utsträckning inriktas på att låta andra aktörer i samhället ta ett större ansvar. Det kanexempelvis gälla att bättre ta till varaden mängd av ideella och frivilliga insatser som görs inom folkrörelser,trossamfund och föreningar av olika slag. En sådan utveckling skapar förutsättningarför ett ökat individuellt ansvarstagande. 1 många fall är alternativa driftsformer medandra huvudmän t. ex. privataeller kooperativa en lämplig väg för att skapa ökad valfrihet och stimulera personliga initiativ på traditionelltoffentliga områden. En ökad konkurrens och valfrihet minskar samhälletskostnader för den offentliga servicen som mångfalden ökar. En viktig del i förändringsarbelet tar sikte på enökad samverkan mellan olika samhällsorgan. För att styrningen av den offentligasektorn skall bli ändamålsenligkrävs bl.a. ett väl fungerande samspel mellan staten, kommunerna och landstingen. En särskild beredning (C1990:B) har därför inrättats församverkan mellan stat och kommun (stat-kommunberedningen). En väsentlig uppgift för denna är att samordnakontakterna mellan regeringen och företrädarna för kommunerna ochlandstingen. Beredningen skall särskiltuppmärksamma behovet av samordning och prioritering mel-, lan olikasamhällsområden samt stimulera tillförnyelse och utveckling av den offentliga sektorn. 2Regional samhällsförvaltning Prop. 1991/92: lOO 14 Denregionala samhällsförvaltningen i består av både statliga och och länsnämnder är statens företrädare i länen medan utses i allmänna val. Ennära samverkan om länets utvecklingbehövs mellan de statliga länsorganen, kommunerna och . DenI genomfördes en reform som innebär en mer samordnad regionalstatlig förvaltning. Länsstyrelserna har således numera ansvar också för den verksamhet som tidigare bedrevs avlantbruks-, fiske- och länsvägnämnderna.Även i fråga om utbildning, kommunikationer, trafiksäkerhet och delar av länsbostadsnämndernastidigare verksamhet har länsstyrelserna fått ökade uppgifter. skall utifrån ett samlat regionaltperspektiv följa upp den nationellapolitiken inom ett stort antal verksamhetsområden inom länet. Härvid skall svara för uppföljningoch utvärdering av hur de nationella målen nås, som länsstyrelsenutifrån dessa utvecklar regionala mål, t. ex. på miljöområdet. En annan betydelsefull uppgift för länsstyrelsenär att främja länets utveckling ochpå regional nivå ta ansvar för samordning av statens regionalautvecklingsinsatser. skall också verka för att statlig och verksamhet i länet samordnas och anpassasefter de övergripande miljö- och regionalpolitiska målen. Länsförvaltningsreformen spelar också en storroll i strävandena att utveckla formerna för en mer mål- ochresultatorienterad styrning av den offentligaverksamheten. Åtgärder som möjliggör ytterligare decentralisering a v uppgifter från central till regional nivå och från regional till lokal nivå skall prövas. Möjligheterna att till länsstyrelserna sammanföra ytterligare regionala statligamyndighetsuppgifter bör övervägas. Den genomförda omorganisationen av länsstyrelsernaär ett första steg i syfte att skapa en effektivare statlig regionalförvaltning. Systemet med treårigabudgetramar är ett annat exempel på en åtgärd för att öka effektiviteten. Den första fördjupade prövningen avlänsstyrelsernas verksamhet skallgöras och den skall omfatta budgetåren 1993/94 och 1994/95. Verksamheten skall belysas i fråga omuppföljning av de gemensamma nationella målen, främjande av länets utvecklingoch effektivisering av den egna verksamheten. Den fördjupade prövningen skall främst omfattatre tvärsektoriella ansvarsområden.Dessa är näringsliv och infrastruktur, en god livsmiljö samt civilberedskap och räddningstjänst. Övergången till en mera mål- och resultatorienterad styrning av länsstyrelsernas verksamhet ökar kravet på samverkan inomregeringskansliet. Arbetet med attange tydliga och mätbara mål för länsstyrelserna skall prioriteras. En utvecklingsgrupp (C 1991 :C) inomcivildepartementet har därför tillsatts för att arbeta medfrågorom ledning och uppföljning av länsstyrel- Prop. 1991/92:100 sernas verksamhet. En särskild fråga som bör uppmärksammas gällermöjligheten att utnyttja länsstyrelsernaskompetens för bistånd till inom t. ex. sådana områden som administration och miljövård (sebil. 5 till budgetpropositionen). Översyn av den regionala nivåns uppbyggnad och indelning Pånågra statliga förvaltningsområden diskuteras om den nuvarande länsindelningen är en lämplig grund förmyndigheternas regionala indelning. Inomvissa delar av den statliga verksamheten finns ett intresse av att skapa regionalaenheter som omfattar större administrativa områden än ett län. Den framtida regionala strukturen påverkas ocksåav den internationella utvecklingen. I fråga om landstingen förs det en diskussion omderas framtida roll och uppgifter. Landstingens existens har därvid satts ifråga, som det förekommerförslag om att ge dem ett större ansvar för regionala angelägenheter och för utvecklingen av bl. a. näringslivoch infrastruktur. och Landstingsförbundethar gemensamt begärt en samladöversyn av den offentliga verksamhetens regionala uppbyggnad. Mot denna bakgrund har efter regeringensbeslut en särskild utredare (1991:09) tillkallats med uppgift att göra enanalys av den offentliga verksamhetens regionala uppbyggnad. I uppdraget ingåratt göra en s. k. perspektivstudie som skall innehålla olika alternativ för enframtida struktur på regional nivå. Tidpunkten när uppdraget skall varaslutfört har tidigarelagts till . En annan fråga som aktualiserats i sammanhangetgäller länsindelningen i västra . En särskild utredare (1991:08) harefter beslut av regeringentillkallats med uppgift att bl.a. redovisa olika alternativ för länsindelningen i den regionen. Han har lagtfram en delrapport i saken. 1 uppdraget,som skall redovisas till regeringensenast , ingår att göraen konsekvensbedömning av olika alternativ såväl i fråga om statlig förvaltning som beträffande landsting ochkommuner. Frågor om uppgiftsfördelningen mellan olikasamhällsorgan hänger nära samman medden administrativa indelningen. När de nu pågående utredningsarbetena om den regionalasamhällsorganisationen är slutförda , avser jag att föreslåregeringen att tillkalla en parlamentarisk beredning för det fortsatta arbetetmed såväl den regionala verksamhetens uppbyggnadsom landets indelning i län, inkl. länsindelningen i västra . 3Kommunal självstyrelse och demokrati Denkommunala verksamheten har väsentlig betydelse för samhällsekono min, sysselsättningen och de enskilda människornas välfärd. De kommu nala organen skall tillgodose debehov av service, trygghet och omsorg som inte enskilda individer och familjerklarar själva. Under desenaste decennierna har den kommunala verksamheten ut- Prop. 1991/92:100 vecklats kraftigt. Decentralisering av ansvar ochbefogenheter till kommu- Bil. 14 nerna har skett i enökande takt. Denna utveckling är naturlig och bör fortsätta. Kommuner och landsting står inför nya problem och utmaningar.Den ekonomiska situationen kräver att olika verksamheter omprövas och att meralångtgående prioriteringar görs. Nya verksamhetsformer måste fortsättaatt utvecklas och prövas. Offentlig verksamhet bör inte bedrivas på högrenivå än vad som är nödvändigt för attden skall kunna skötas på ett bra och effektivt sätt. Ungdomar, vuxna, familjer, föreningar, folkrörelser,trossamfund, företag m.fl. skall därför tillåtas ta ett större ansvar i deoffentliga verksamheterna. Dennya kommunallag (1991:900), som träder i kraft den , ger kommunerna och landstingen ökad frihet attutforma sin organisation och attvälja former för ekonomisk styrning och förvaltning. Med den nya lagstiftningensom grund pågår ett omfattande förändringsarbete i kommuner och landsting.Dessa förändringar kan komma att få stor betydelse för den kommunalademokratin. Det finns därför ett särskilt intresse för statsmakternaatt noga följa utvecklingen. Den nya kommunallagen bör sålunda följas uppbl.a. i fråga om konsekvenserna förden kommunala demokratin. En sådan uppföljning bör enligt min meninganförtros åt en parlamentariskt sammansatt kommitté. Jag kommer att föreslå regeringen att en sådantillkallas. Kommittén bör också gesi uppdrag att överväga kvarstående frågor från den föregående kommunallagsöversynen,vilka tog upp i samband med behandlingen av förslaget till den nya kommunallagen (se 1990/91 :KU38, rskr.360). Det gäller kommunmedlemskapets omfattning, vissa sekretessfrågor och deförtroendevaldas personliga ansvar. I kommande utredningsarbete bör även andra frågorsom syftar till att stärka medborgarnas inflytande behandlas. Exempel på sådanaaktuella frågor är en vidgadanvändning av kommunala folkomröstningar, offentliga utfrågningar avförtroendevalda och öppna nämndsammanträden samt ökad marknadsorientering avkommunal verksamhet. Ett sätt på vilket den lokala demokratin kanstärkas är att dela kommuner där detfinns förutsättningar för detta och där det finns ett starkt önskemål hos befolkningen om kommundelning. Jag serpositivt på lokala initiativ till kommundelningar.Erfarenheterna av genomförda delningar skall studeras. Olika typer av medborgarkontor kan bidra till attförbättra medborgarnas möjligheter till kontakter med den offentliga förvaltningen.Sådana initiativ bör främjas. Enfortsatt avreglering av den kommunala verksamheten är nödvändig för att kommunerna och landstingen skallkunna anpassa sin verksamhet till rådande ekonomiska förhållanden och lokala förutsättningar. förslag till omläggning avstatsbidragssystemet som regeringen avser att Prop. 1991/92:100 presenteraför kommer kommunerna och lands- Bil. 14 tingen attfå nya förutsättningar att bedriva en effektiv verksamhet. Frikommunförsöket har visat att försöksverksamhetkan vara ett bra sätt för att finnanya vägar till effektivisering ochavreglering av den offentliga sektorn.Jag anser därför att det även i fortsättningen bör bedrivas försöksverksamhet inom olika områden i kommuner ochlandsting för att praktiskt prövaförändringar och föra en diskussion om den fortsatta utvecklingen. Utvecklingen mot en minskad statlig reglering avden kommunala verksamheten gör det nödvändigt för och regeringen attmera samlat kunna följa och utvärdera hur verksamheten i landets kommuner ochlandsting utvecklas i förhållande tillde nationella målen. Inom stat-kommunberedningenhar ett arbete inletts för att utveckla formerna för statens uppföljning och utvärdering av kommunalverksamhet. En avrapportering beräknasgöras . Dessa frågor kommer också att övervägas i anslutning till beredningen av kommunalekonomiska kommitténs betänkande (SOU 1991:98) Kommunalekonomi isamhällsekonomisk balans. Begränsningsförordningen (1987:1347) innebär attstatliga myndigheter skall utredakostnadsmässiga och andra konsekvenser av de regler som man avser att utfärda. Regler som medför mer änoväsentligt ökade kostnader skallunderställas regeringen. Det finns exempel som visaratt begränsningsförordningen inte fungerar på avsett sätt. En mersystematisk uppföljning av förordningens tillämpning kommer därför attgöras i . Det är angeläget att regelreformeringsarbetet ifråga om kommunernas och landstingens egna regler drivs vidare. 1 promemorian(Ds 1991:32) Regelreformering har en arbetsgrupp i den tidigarestat-kommunberedningen (C 1983:02)redovisat hur ett arbete med att reformera reglerna i kommuner och landstingkan bidra till att verksamheten blir effektivare och bättre anpassad till tidens krav och människornas behov. Rapporten börkunna utgöra ett betydelsefulltunderlag för ett fortsatt regelreformeringsarbete. En annan fråga som övervägs icivildepartementet gäller förhållandetmellan kommunalbesvär och förvaltningsbesvär. Kommuneroch landsting möter i allt större utsträckning den nya ekonomiskasituationen genom att verksamheter utsätts för konkurrens och inslaget av marknadsorientering ökas. Skildalösningar prövas, t.ex. överförandeav verksamhet till bolag eller tillprivata och kooperativa entreprenörer. Inom den kommunala verksamhetenblir det alltmer vanligt att verksamhetendelas upp enligt en s.k. beställar utförarmodell. Regeringen bör på olika sätt stödja ochunderlätta den utveckling som sker motnya verksamhetsformer föratt rationalisera och effektivisera driften avverksamheter inom de kommunala ansvarsområdena oavsett om de bedrivs iegen eller annans regi. har i sitt avlämnadebetänkande (SOU 1991:104) Konkurrensen inom den kommunala sektorn föreslagit en rad 11 åtgärder som syftar till att effektivisera den kommunalaverksamheten ge- Prop. 1991/92:100 nom att stimulera konkurrensen. Betänkandet kommer att remiss- Bil. Det fortsatta arbetetär inriktat på att regeringen skall förelägga förslagpå området. Avgiftsulredningen har överlämnat sittslutbetänkande (SOU 1991:110) Effektivaavgifter resursstyrning och finansiering. 1 betänkandet föreslås nya principer för avgiftssättningen inomkommunernas tekniska verksamhetsområden.Förslaget, som syftar till ett samhällsekonomiskt effektivt resursutnyttjande,bereds inom . Iett öppet är det viktigt att kommuner och landsting har möjlighet att verka på det internationella planet.Samhällsförändringarna i Central-ochÖsteuropa har medfört ett ökat intresse hos de svenska kommunerna att bidramed både kunnande och direkt hjälp. Inom ramen för den tidigare aviserade kommitténför uppföljning av den nya kommunallagen kommer en översyn att göras av lagen(1986:753) om tjänsteexportoch lagen (1991:901) om rätt för kommuner, landsting och kyrkligakommuner att lämna internationell katastrofhjälp och annat humanitärt bistånd. Frågor som skall belysas i utredningsarbetet ärbl.a. gränsen mellan nationellutrikespolitik och kommunernas internationella intressen samt kommunernas rolli exporten av tjänster i förhållande till det privata näringslivet. Inriktningen påutredningsarbetet bör vara att kommuner och landsting skall ges ökade befogenheter att utifrån egnaförutsättningar besluta om åtgärder på de nämnda områdena. Under det senaste årtiondet har detskett mer omfattande organisatoriska förändringarpå det kyrkliga området än tidigare i modern tid. Genom1982 års kyrkomötesreform tillkom ett nytt och mer representativt kyrkomöte.