prop · GF03102 · 1991-12-31 00:00:00 — Uppräkningen baseras påhistoriska värden istället för att en prognosticering sker. Uppräkning avanslagen inom den militära utgiftsramen kommer att ske med de delindex som iavsnitt 8.2 föreslagits ingå i det nya försvarprisin-dex. Iproposition 1990/91:102 om verksamheter och anslag inom totalförsvaret 1991/92,anmälde dåvarande chefen för försvarsdepartementet att genomförandeprisbudgeteringskulle införas som ett led i utvecklingen av den finansiella styrningen inomtotalförsvaret. Genomförandeprisbudgeteringvar ett av flera förslag, tillsammans med bl.a. ramanslag med kreditmöjligheteroch införande av kapitalkostnader, för att utveckla den finansiella styrningenav totalförsvaret. Åtgärderna föreslogs i syfte att förbättraförutsättningarna för -statsmakternas finansiellastyrning inom totalförsvaret, -regeringens sfyrning ochuppföljning av verksamheten inom totalförsvaret, -den ekonomiska säkerheten imyndigheternas planering och genomförande av sin verksamhet samt, -en fortsatt delegering tillmyndigheterna att besluta om genomförandet av sin verksamhet. Iårets finansplan (/92:100, bil 1 kap.4) redovisar regeringen hur sfyrningenav statsförvaltningen och de finansiella fömtsättningarna för myndigheternaskall förändras och förbättras. De åtgärder och motiven härför som redovisas ifinansplanen förstärker de tidigare angivna skälen. Vidriksdagsbehandlingen av prop 1990/91:102 ansåg inte försvarsutskot tet (FöU 1990/91:8) att frågan om en övergång till genomförandeprisbudge tering inom försvarsmakten var tillräckligt genomarbetad för att fatta beslut. De frågor som krävdeytterligare belysning var konsekvenserna av genom- Prop. 1991/92:102 förandeprisbudgeteringför säkerheten i försvarsplaneringen, för program- Kapitel 1 myndigheternasställning och awägningsansvar, för beställningsbemyndi-gandenas ställning samthur en övergång kan ske utan någon resursförändring för det militäraförsvaret. Enarbetsgrupp inom har utrett de frågeställningarsom utskottet väckt. Den fortsatta beredningen av frågorna har givit följanderesultat. Säkerheteni planeringen kan avse såväl säkerhet i att inte överskrida av statsmakternaanslagna resurser som säkerhet att kunna genomföra planerad verksamhet. Med genomförandeprisbudgeteringökar säkerheten i att inte överskrida anslagna resurser då hela resursfilldelningenför genomförandeåret är känd vid ingången av budgetåret och ramanslag införsför vissa anslag. När det gäller säkerheten i att kunna genomföra planeradverksamhet är inte skillnaderna mellan systemen av avgörande befydelse.Osäkerheten vid själva bytet av budgeteringsteknik, i och med att olika systemhanteras olika och har olika utgångsvärden, är inte en fråga om säkerheten iplaneringen, utan om behovet av information och utbildning av berörd personali hanteringen av systemet. Programmyndigheternasställning och awägningsansvar påverkas inte av genomförandeprisbudgetering.Snarare ökar möjligheterna till interna omprioriteringar inom anslagen i ochmed att ramanslag införs. Mer omfattande omprioriteringar som kräverregeringens ställningstagande kan, i likhet med vad som sker , göras genombeslut i särskild ordning. Närdet gäller beställningsbemyndigandenas ställning så påverkas dessa inte av enövergång till genomförandepris. () har på regeringens uppdrag utrett hur en övergång till genomförandeprisbudgeteringskall kunna äga rum utan resursförändringar för försvaret. RRV har presenteraten beräkningsmodell som skall säkerställa detta. Regeringen har tillämpat dennamodell, vilken i korthet innebär att nuvarande ekonomiska ram har omräknatsfrån ett februariprisläge 1991 till ett beräknat genomförandeprisläge /93 med hjälp av ett prognosticerat försvarsprisindex (FPI) fördenna period. Lönerna har dock endast räknats upp med senast kända centralalöneavtal. Under budgetarbetet avses en uppföljning ske motfaktiskt FPI för /93. Vid uppföljningen kommer hänsyn tas tillförändrat FPI enligt avsnitt 8.2. Överskridanden/merutgrfter för lönekostnadertill följd av centralt ingångna avtal kommer att medges i enlighet med vad somgäller för statsförvaltningen i övrigt. Då avsikten med uppföljningen är attsäkerställa att inte omläggningen till genomförandeprisbudgetering medfört attresurserna förändras bör justering av anslagen för både 1992/93 och 1993/94ske. Underdet beredningsarbete som ägt rum har haft kontinuerligakontakter med myndighetsföreträdare och informerat om principerna för genomförandeprisbudgeteringoch den modell för omräkning som beskrivits ovan. 8.4 Ramanslag Prop. Mot bakgrund av vad regeringen anför ovan om övergång tillgenomföran- " deprisbudgetering och vad som anförs i årets finansplan(1991/92:100 bil.l sid 47) om införandet av ramar för förvaltningskostnaderanser regeringen att flertalet av myndigheterna inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde bör anvisas medel över ramanslag för sinaförvaltningskostnader. Ramanslagets storlek skall vara ett utttyck för statsmakternasbedömning om vilka resurser som för myndigheten står till buds för att uppfyllade verksamhetsmässiga målen under det aktuella budgetåret. Ramanslaget, med dess möjligheter till anslagssparande ochanslagskredit, ger myndigheterna ökade förutsättningar för enfinansiell stabilitet och flexibilitet i genomförandet av verksamheten. Regeringen kommer i kapitel 2 under respektive myndighetredovisa vilka anslag som bör ändras från förslagsanslag till ramanslag. När det gäller ramanslagen inom den militära utgiftsramenvill regeringen anföra följande. Försvaret kommer attgöra befydande investeringar som ställer krav på en mycket god likviditet.Inom befintliga ramar behövs en effektivare resursanvändning. För attmöjliggöra bl.a. detta behöver regeringen ett bemyndigande att vid behovomdisponera de samlade resurser som anslagskrediterna som möjliggör. 8.5 Kapitalkostnader inom den militära utgiftsramen ställde sig vid behandling av propositionen om verksamhetoch anslag inom totalförsvaret (prop.1990/91:102, FöU8, rskr.285) bakom förslagetatt införa kapitalkostnader. Utskottet anförde dock att tidpunkten för ettinförande kunde behöva övervägas ytterligare samt att förslaget borde införas iett tempo som harmonierar med behovet att bearbeta, konkretisera och ökaförståelsen för förslaget. Särskilt ansågs roll- och ansvarsfördelningen i ettsådant system behöva klarläggas ytterligare. I avvaktan på arbetet med att lägga fram en propositionavseende riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningenav byggnadssfyrelsen m.m. har frågan om kapitalkostnader vilat. Regeringen anser det nu angeläget att fortsätta arbetet såatt systemet med kapitalkostnader kan införas fr.o.m. /94. I syfte att närmare klarlägga myndigheternas roll- ochansvarsfördelning i ett sådant kapitalkostnadssystem har regeringen funnit attdessa klarlägganden bör ske inom ramen för den pågående översynen avtotalförsvarets led-ningsorganisafion och myndighetsstruktur. Tillämpning av rationaliserings- och besparingskrav inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde Under fjärde huvudtiteln har . dragits avsom en besparing för att delfinansiera en anslutning till Europeiska Ekonomiska samarbetsområ det (EES). Vidare har besparingar om genomförts inom ]4q transfereringssystemen. Därutöver har inomhuvudtiteln ett rationaliseringskrav tillämpats, varav en del återförts tillhuvudtiteln för att finansiera reformer och åtgärda allvarliga brister. Den militära ramen har,förutom de inom ramen uppkomna rationaliseringsmedlen, tillförts 5,3 miljonerkronor från övrig verksamhet för att bl.a. finansiera nödvändiga materielinvesteringar.Kvarvarande frigjorda medel inom övrig verksamhet avses användas för attfinansiera reformer inom verksamhetsområdet. Inom den civilaplaneringsramen avses de genom rationaliseringskravet frigjorda medlen användasför att åtgärda brister inom funktionerna Hälso-och sjukvård samt Försörjningav industrivaror. 1991/92:102 Kapitel1 Detförekommer att totalförsvaret har intäkter utöver de betalningsmedel som haranvisats under fjärde huvudtiteln. Sådana intäkter kan häröra från försäljningav fastigheter, mark och materiel. Det bör därför övervägas i föreliggandeplaneringssituation om sådana intäkter under genomförande-processen böråterföras till totalförsvaret för att stärka säkerheten i planeringen. Ensådan ordning är i linje med proposition 1990/91:102, bil. 7, vari regeringenanmälde att inkomster från försäljning av fast egendom skulle kunna utnyttjasför reinvesteringar fr.o.m. /92. hade inget att erinra(FöU 1990/91:8, rskr. Erfarenhetervisar att den tekniska utvecklingen för försvarsmateriel medför ökade utgifteri förhållande till det som var känt vid beställningstillfället. För att irimlig omfattning säkerställa planerad materielanskaffning föreslår regeringenatt anslagen för anskaffning av materiel räknas upp med en faktor om ,förutom kompensation enligt tidigare angivna försvarsprisindex. Denekonomiska ramen för totalförsvarets militära del finansierar verksamheterinom armén, marinen, flygvapnet, den operativa ledningen samt vissa förförsvaret gemensamma myndigheter. För perioden1987/88 -1990/91 har det militära försvarets ekonomiska utfall varit följande(löpande priser): 1987/88 26 361 1988/89 28 793 1989/90 32 372 1990/91 35 319 1991/92' 34 126 Beräknatutfall, exkl. mervärdesskatt Regeringen föreslår atttotalförsvarets militära del tilldelas . för perioden1992/93 -1996/97 (1992/prisläge). I förslaget ingår en ramhöjning med . Försvarsbeslutsperiodensåriiga planeringsramar blir då följande (1992/93 Prop. 1991/92:102 års prisläge): Kapitel 1 Budgetär 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98-2001/. 34 666 34 666 34 666 34666 34 666 173 330 Detcivila delen av totalförsvaret indelas i samhällssektorer eller funktioner meden ansvarig myndighet för varje funktion. Funktionsindelningen, ansvarigmyndighet samt övriga myndigheter med uppgifter inom funktionen regleras iförordningen (1986:294) om ledning och samordning inom totalförsvarets civiladel. Enligtde principer för finansiering av beredskapsåtgärder inom totalförsvaretscivila del som fastställdes genom försvarsbeslut, skall följandefunktioner filldelas medel ur den gemensamma ekonomiska planeringsramennämligen Civil ledning och samordning, Befolkningsskydd och räddningstjänst,Psykologiskt försvar, Hälso- och sjukvård m.m.. Transporter, Socialförsäkring m.m..Arbetskraft, Energiförsörjning, Försörjning med industrivaror och Kyrkligberedskap. Beredskapsförberedelserinom affärsverkens ansvarsområde finansieras med egna medel. Undantag härifrånutgörs av , och luftfartsverket somfinansierar sina beredskapsåtgärder med såväl egna medel som anslagsmedel. Beredskapsförberedelserinom övriga funktioner finansieras inom ramen för myndigheternas ordinarieförvaltningsanslag. Utöverden verksamhet som bekostas av statliga verk och myndigheter betalasberedskapsförberedelser även av korrununer och landsting samt av näringslivet. Utgifterför beredskapsåtgärder som finansieras med medel ur den ekonomiskaplaneringsramen är bl.a. investeringar och driftkostnader (exkl. oljelagringskostnader)samt förvaltningskostnader vid översfyrelsen för civil beredskap, statensräddningsverk, styrelsen för psykologiskt försvar, vapenfrisfyrelsen ochcivilbefälhavarna. Kapitalkostnader för beredskapslagring omfattas inte av denekonomiska planeringsramen. Överstyrelsenför civil beredskap har lämnat en programplan förtotalförsvarets civila del för perioden /93-1996/97.1 programplanen lämnasförslag till fördelning av den ekonomiska planeringsramen enligt de avregeringen i anvisningarna för programplaneringen givna alternativen 1 965,5(Nivå 1), 2 265,5 (Nivå 2) och 2 465,5 (Nivå 3) miljoner kr. Härutöverredovisar översfyrelsen ett eget förslag på . Förförsvarsbeslutsperioden /93 - 1996/97 bedöms de åriiga plane- Prop.1991/92:102 ringsramarna bli följande (1992/prisläge): Kapitel 1 Budgetår 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 2 079,8 2 079,8 2 079,8 2 079,8 2079,8 Regeringenföreslår att ramen för /93 fördelas på funktioner enligtföljande: -Civil ledning och samordning 188,7 -Befolkningsskydd ochräddningstjänst 1194,1 -Psykologiskt försvar 9,7 -Socialförsäkringar m.m. 4,2 -Hälso- och sjukvård m.m. 168,6 -Livsmedelsförsörjning m.m. 21,3 -Försörjning med industrivaror 89,5 Summa: 2 079,8 1.godkänner de i avsnitt 8.2föreslagna förändringarna i priskompensationssystemet, 2.bemyndigar regeringen att inomden militära utgiftsramen besluta om omdisponering av de anslagskrediter sommöjliggörs genom ramanslag, 3.godkänner den i avsnitt 8.6.redovisade särskilda uppräkningen av anslagen för anskaffning av materiel, 4.fastställer planeringsramarnaför totalförsvarets militära del för perioderna 1992/93 - 1996/97 samt 1997/98- 2001/02 i enlighet med vad som anges ovan, 5.fastställer planeringsramen förtotalförsvarets civila del för perioden /93 - 1996/97 i enlighet med vadsom anges ovan. Försvarsdepartementets verksamhetsområde under budgetåret1992/93 10 Rik.sdagen 1991/92. 1991/92:100 (bil. 5 s. 2) har regeringenföreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, anslagenunder fjärde huvudtiteln (Försvarsdepartementet) för /93 skallberäknas med de belopp som har anvisats av för /92.Regeringen tar nu upp dessa frågor. Till försvarsdepartementets verksamhetsområde hörtotalförsvarets militära del, totalförsvarets civila del, övrig verksamhet samtFN-styrkor m.m. Prop.1991/92:102 Kapitel 2 De anslagsbelopp som regeringen föreslår för budgetåret1992/93 är angivna exklusive mervärdesskatt. Anslagsbeloppen /92 angesexklusive mervärdesskatt. Anslagen för /93 har även reduceratsmed de ej disponibla medel som närmare beskrivs i regeringens beslut den 30 maj1991 Regleringsbrev avseende försvarsdepartementets verksamhetsområde. Beloppenredovisas där under respektive anslag som "ej disponibla medel". Förfjärde huvudtiteln uppgår denna summa till sammanlagt dtygt . Samtliga anslag inom den militära utgiftsramen samt deanslag under littera K som för /92 ingick i den militärautgiftsramen är angivna i ett bedömt genomförandepris /93. Motsvarandeanslag för /92 är angivna i prisläge . Dettaförklarar att förändringar i anslagsnivåer mellan dessa budgetår är större änom budgetering i fasta februariprislägen skulle ha tillämpats. 1.1 Anslagsstrukturen och försvarsmaktsbegreppet Dåvarande chefen för försvarsdepartementet redogjorde i prop.1990/91:102 Om verksamhet och anslag inom totalförsvaret 1991/92 (avsnitt2.4.2. ), för förändringar av begreppet försvarsmakten. Av redogörelsen framgåratt regeringen anser att den militära utgiftsramen och begreppetförsvarsmakten i princip bör sammanfalla. Försvarsmakten bör omfatta enbartmyndigheter som har till huvuduppgift att medverka till att producera ochvidmakthålla krigsförband eller att upprätthålla den militära beredskapen.Ingen annan statlig myndighet bör utföra motsvarande tjänster. Regeringen avsägatt låta ändringen träda i kraft den Ijuli 1992. Vidare anfördes att det börankomma på regeringen att besluta om försvarsmaktsbegreppets omfattning. Riksdagenhade inga erinringar (FöU8, rskr. Anslagsstrukturen under fjärde huvudtiteln föreslås nu fåföljande utformning. Försvarsdepartementet m.m. föreslås inga förändringar. Inom littera B. Arméförband, C. Marinförband, och E.Operativ ledning m.m. föreslås inga förändringar ske. Inom littera D.tillkommer anslaget D 4. Flygvapenförband: JAS-systemet,betalningsförskjutningar. Under littera F. Gemensamma myndigheter m.m. inomförsvarsmakten bibehålls anslagen avseende -frivilligaförsvarsorganisationer inom den militära delen av totalförsvaret m.m. Inom littera F behälls den del av försvaretscivilförvaltnings anslag som avser ersättningar för kroppsskador. Anslaget föranskaffning av anläggningar för gemensamma myndigheter har förts bort frånfjärde huvudtiteln. Anslagen under nuvarande littera G. utanför försvarsmakten förs till littera K. Övrig verksamhet nedan. Till littera G. Civil ledning och samordning försnuvarande anslagen under littera H. med i några fall förändrade benämningar. Befolkningsskydd och räddningstjänst m.m. förs anslagen under nuvarande litteraI. med i några fall förändrade benämningar. Anslaget för anläggningar förräddningsskolorna m.m. har förts bort från fjärde huvudtiteln. Nuvarandeanslaget I 4. Identitetsbrickor har förts över från försvars- tillfinansdepartementets verksamhetsområde. Detta framgår av proposition1991/92:100 bilaga 8. Till littera 1. Psykologiskt försvar förs nuvarande anslagunder littera J. med motsvarande benämning. Till littera J. Försörjning med industrivaror försnuvarande anslagen under littera K. med motsvarande benämningar. 1991/92:102 Kapitel2 Till littera K. Övrig verksamhet förs de anslag frännuvarande littera F. som inte bör ingå i försvarsmakten. Hit förs ocksåsamtliga anslag under nuvarande littera G. och vissa av anslagen undernuvarande littera L. Anslaget för anskaffning av anläggningarför har förts bort från fjärde huvudtiteln. Inom litteraK uppförs anslag för Utredning av allvarliga olyckor. : täckning av vissa kostnader samt Stiftelsen . Frän nuvarande littera F. överförs följande anslag: -statensförsvarshistoriska museer. Från nuvarande littera G. överförs följande anslag: -anskaffning avmateriel för -vissa nämnder m.m.inom försvarsdepartementets område (sammanslagning av nuvarande anslagen G 6.och L 7.) Från nuvarande littera L. överförs följande anslag: -försvaretsforskningsanstalt: intäktsfinansierad verksamhet -flygtekniskaförsöksanstalten: intäktsfinansierad verksamhet Littera L. får benämningen FN-styrkor m.m. och omfattaranslagen -kostnader iSverige för FN-styrkor m.m. (tidigare anslaget Beredskapsstyrka för FN-tjänst) -Sverigesdelegation vid NNSC i (tidigare anslaget Övervakningskontingenten iKorea) Prop.1991/92:102 Kapitel 2 1.2 Revisionen av verksamheten /91 Inom försvarsdepartementets verksamhetsområde har ettantal myndigheter fått revisionsanmärkningar för /91.Myndigheterna är överbefälhavaren, chefen för armén, chefen för marinen,chefen för flygvapnet, fortifikationsförvaltningen och har bl.a. pekat på följande brister: -I nuvarandeekonomisystem är det svårt att följa ekonomiska transaktioner.Överensstämmelse saknas mellan redovisningen i olika försystem ochriksbokföringen. -Vidtotalredovisningar för koncernen saknas, i ekonomisystemet, vissa funktionerför elimineringar av interna poster. -Denekonomiadministrativa kompetensen behöver på flera områden förstärkas. Regeringen kan inte acceptera anmärkningar av detta slag.Regeringen avser därför att uppmana berörda myndigheter att vidta erforderligaåtgärder med anledning av revisionsanmärkningarna. För att tillgodoseriksdagens och regeringens krav på information samt för att möta de krav somställs på myndigheterna skall myndigheterna under /93 särskiltinrikta sig mot att förbättra ekonomisystem och medverka till att höja den ekonomiadministrativakompetensen. Riksrevisionsverkethar vidare genomfört cn förvaltningsrevision av mate-rielförsörjningen i arménskrigsförband genom att granska resultatet av genomförd renovering ochmodifiering av stridsvagn 103 C. har bl.a. kunnatkonstatera att kraftiga kostnadsökningar lett till att endast delar avrenoveringsprogrammet kunnat genomföras. heter hari sina yttranden över granskningen bl.a. framfört att flera av de synpunktersom framförts har beaktats i det förändringsarbete som genomförs. Vad avserriksrevisionsverkets förslag att beslutsformerna för den s.k.steganskaffningsprocessen samt att anslagsutformningen bör förändras anserregeringen att dessa frågor tas upp i samband med det fortsatta utvecklingsarbetetmed försvarets planerings- och budgetsystem. Prop.1991/92:102 Kapitel 2 1.3 Ekonomiskt utfall för /91 Totalförsvarets militära del Detmilitära försvarets budgeterade utgiftsram för /91 var 30 149,7miljoner kr. Regeringen bemyndigades att justerautgiftsramen med hänsyn till pris- och löneutvecklingen enligt försvarsprisindexefter (prop. 1989/90:100 bil. 6, FöU 7, rskr. Utgiftsramen harjusteratsenligt följande. Kompensation för pris- och löneökningarUnderutnyttjande av ramen för budgetåret1989/90 Investeringar för omlokaliseringar inomkustbevakningen Kompensation för mervärdesskatt på flygdrivmedel Anskaffning av Haubits 77 B Medel till TullingeprojektetÖvrigt Disponiblamedel för /91 blev därmed 35 . budgetredovisning blev utfallet 35 ,vilket ger följande resultat: 35 196,3 35 318,6 - 122,3 Regeringenkommer med stöd av bemyndigande (prop. 1990/91:102, FöU 8, rskr. 285)att justera den ekonomiska ramen för /92 med överutnyttjandet1990/91. Det civila försvarets ekonomiska planeringsram /91 fastställdes till 2 . i beräknatgenomförandeprisläge 1990/91 (prop. 1989/90:100 bil. 6, FöU 7, rskr. 226) Rameninnehåller såväl förslags-som reservationsanslag. Det ekonomiska utfallet för1990/91 under anslag inom angiven ram redo- visas av överstyrelsen för civil beredskap i en skrivelsetill regeringen i okto- Prop. 1991/92:102 ber 1991. Av redovisningen framgår bland annat följande. Utfallet under förslagsanslag visar att dessa sammantagethar överutnyttjats med . under /91. Utgående reservationer på reservationsanslag budgetåret1990/91 uppgår till . Reservationerna, som disponeras avmyndigheterna under kommande budgetår, har inplanerats för bland annatföljande ändamål. Till viss del har arbetet med överstyrelsens för civilberedskap omorganisation och omlokalisering bidragit till att reservationernainom funktionerna försöijning med industrivaror har ökat. Vidare har utdragnaförhandlingar mellan staten och sjukvårdshuvudmännen om kostnadsfördelninginom hälso- och sjukvårdsområdet lett till att dessa reservationer har ökat.Förhandlingarna har numera slutförts och reservationerna förväntas därmedminska. Av reservationerna hänför sig . tillkommunalteknisk försörjning inom funktionen Civil ledning och samordning.Större delen av detta belopp är bundet genom avtal med kommuner. InomFunktionen försörjning med industrivaror är av en total reservation på omkring345 miljoner kr. bundna till följd av ingångna avtaloch beslut om beviljande av försörjningsberedskapsstöd. Överstyrelsen för civilberedskap har i programplanen för funktionen föreslagit att resterandereservationer används för finansiering avberedskapsåtgärder. Inom hälso- och sjukvårdsområdet redovisas en reservationpå ca . avses utnyttjas förutrustning och sjukvårdsmateriel. De ekonomiska förändringarna inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten för /92framgår av följande sammanställning. Sammanställningen är gjord med den littereringsom avses gälla för /93. Som framgår av kapitel 2, avsnitt 1.1förs vissa anslag bort från fjärde huvudtiteln från och med 1 juli 1992.Jämförbarheten på litteranivå mellan de båda budgetåren är därför inte fullständig.Summeringen av medel som anvisats för /92 understiger av sammaanledning det belopp som anges i regeringens proposition 1990/91:102 Verksamhetoch anslag inom totalförsvaret 1991/92, s. 6. Anslagen för /92anges med de belopp som regeringen anvisat i regleringsbrevet med tillägg avbelopp som i förekommande fall anvisats på tilläggsbudget. De för budgetåret1991/92 anvisade beloppen för verksamhet under littera B-F samt de anslag underlittera K som tidigare ingått i den militära utgiftsramen anges i prislägefebruari 1990. De för /93 föreslagna beloppen anges i bedömtgenomförandeprisläge. Detta medför att skillnaden i anslagsnivåer förefallerstörre än den reella förändringen. Anvisat 1991/92 () Förslag 1992/93 () Prop.1991/92:102 Kapitel 2 47 400 11 185 A.I Försvarsdepartementet 45 790 Summa A 56 975 förbandsverksamhet B 2. av materiel B 3. C. Marinförband C 1. förbandsverksamhet C 2. av materiel C 3. D. Flygvapenförband D L Flygvapenförband:Ledning Operativ ledning m.m. E 1. och förbandsverksamhet E 2. Operativ ledning m.m.: Anskaffning av materiel E 3. Operativ ledning m.m.: Anskaffning av anläggningar E 4. Operativ ledning m.m.: F. Gemensamma myndigheter m.m. inom försvarsmakten