prop · GF0380 · 1991-12-31 00:00:00 — Del nya systemet för ersättning lill kommunerna innebär, attkommunerna får en schabloniserad ersättning för varje mottagen flykting ochannan utlänning som omfattas av flyktingmotlagandel. Vid sidan härav lämnasockså viss annan ersättning. Den statliga ersättningen beslår av följandedelar: ersättningför vissa särskilda kostnader, ersättningför extraordinära kostnader, ersättningav kostnader för asylsökande, ersättningför sjukvårdskostnader m. m. Grundersättningskall utges till alla kommuner som träffat överenskommelse med invandrarverketom mottagande av flyktingar och är oberoende av hur många flyktingar kommunentar emot. Beloppet motsvarar schablonersättning för tre vuxna flyktingar. Schablonersättningen skalltäcka kommunernas kostnader för ekono miskt bistånd till flyktingar och huvuddelen av övriga bidrag som tidigare lämnades till kommunerna för flyktingmotlagandel. Den skall även inklu dera kommunernas kostnader för lagstadgad svenskundervisning för vux na som omfattas av flyktingmottagandet. är schablonersätt ningen . för flyktingar som fyllt och . Beloppen skall justeras med hänsyn till bl.a. kostnads utvecklingen. Särskilda regler vilkaär avsedda att ge en rättvis ersättning åt såväl Skr. 1991/92:80 den förstainflyttningskommunen som den nya finns för flyktingar som flyttar underintroduktionsperioden. Ersättningför vissa handikappade och äldre flyktingar kan beviljas för ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen, social hemhjälp och färd tjänst. Förutsättningen för ersättning för ekonomisk hjälp är att flyktingen som en följd av handikapp eller hög ålder inte bedöms kunna stå till arbetsmarknadens förfogande eller på annat sätt kunna bli självförsörjan- . I dessa fall utgårendast ett halvt schablonbelopp till kommunerna. Ersättningför vissa kostnader för ensamma flyktingbarn beviljas för faktiska kostnaderför sådan vård av ensamma flyktingbarn , som sker med stöd avsocialtjänstlagen (1980:620) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelserom vård av unga. ändras ersättningsreglerna så att kommunerna om särskilda skäl motiverar det kan få ersättning för bistånd till flyktingbarnutan vårdnadshavare även om de inte är placerade i familjehem eller på grupphem(prop. 1991/92:25, SfU06, rskr 57). Ersättningav extraordinära ko:$tnader kan efter prövning i varje enskilt fall lämnas tillkommuner som har vissa typer av extraordinära kostnader förflyktingmottagandet. Dentotala ramen för ersättning av extraordinära kostnader under budgetåret1991/92 omfattar 110 milj. kr. Den tidigare regeringen beslutade i september1991 all höja ramen från 100 till 110 milj.kr. för alt bl. a. kunna beviljaersättning lill kommuner, som fått extraordinära kostnader, på grund av att manunder endast får ta emot en mindre del av de flyktingar man träffatöverenskommelse om med invandrarverket för . Ersättningför kommunala kostnader för asylsökande skall lämnas för kommunernas kostnaderför bistånd enligt lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m. fl. samt förvissa kostnader för vård av barn och transporter. Ersättningtill sjukvårdshuvudmännen lämnas för akut- och förlossningsvård saml för vårdvid abort, som har givils lill utlänningar som sökt uppehållstillstånd förbosättning i och som inte är kyrkobokförda i riket. För vissahandikappade flyktingar ersätts även varaktig vård. Vidare lämnas ersättning förhälsoundersökningar av asylsökande och flyktingar. Särskilda bidrag kan ocksålämnas för vårdinsatser för flyktingar med särskilda behov. Den1 infördes ett nytt system med lån till hemutrustning förflyktingar. erhöll flertalet flyktingar socialbidrag' lill hemutrustningvid bosättning i en kommun. Lånenadministreras av centrala . Lånen kan be viljas till flyktingar m.fl. som fyllt , som tas emot i en kommun från förläggning eller som i övrigt omfattas av flyktingmottagandet. Lånen är ränte- och amorteringsfria unde:-' efter utbetalningen. Därefter utgår ränta med en räntesats som fastställs av rege ringen. Amorteringstidens längd bestäms med utgångspunkt från lånens storlek. Låntagare med låga inkomster kan få anstånd med återbetalning 42 eller nedsättning av detbelopp som skall betalas. Vid långvarig oförmåga Skr. 1991/92:80 att betalatillbaka lånet skall detta kunna avskrivas. Med de relativt förmånliga villkorsom gäller bör det normalt sett inte finnas något behov av socialbidrag lillmöbler och annat bohag. Underförsta beviljades lån till ca 6 500 personer/hushåll. Detgenomsnittliga beloppet som beviljats i lån är ca . Utbetalda lånuppgick totalt lill ca 94 milj. kr. Statens kostnader för låneverksamhetenunder /91 var ca 11,4 milj. kr. Eninformell arbetsgrupp inom och med företrädare för ,statens invandrarverk, och har /91 sell över förutsättningarna för alt införa någon form av introduklionsersättningför flyktingar som deltar i ett introduktionsprogram. Ett förslag till en nylag som ger kommunerna mölighet att betala ut introduktionsersättning i ställetför socialbidrag till flyktingar och vissa andra utlänningar som följer enintroduktionsplan har redovisats i en departementspromemoria (Ds 1991:79). Remisstiden går ut . VI Det internationella migrations- och flyktingpolitiska arbetet ochSveriges roll Migrations-och flyklingpolitiska frågor står på dagordningen i en lång rad internationellafora. verkar aktivt för all inlernationelll bidra till varaktigalösningar på både de problem som orsakar folkomflyttningarna och dekonsekvenser som följer därav. Dettaarbete får olika inriktning beroende på karaktär och ansvarsområde förrespektive internationellt organ. Inom FNs ram behandlas flykting-politiskafrågor, med avseende på såväl åtgärder för dem som tvingats på flykt (UNHCR, UNRWA)som insatser för atl komma åt grundorsakerna bakom flykten. InomFN diskuteras även frågor med anknytning till invandrares sociala och rättsligasituation i invandringsländerna. antog enkonvention om skyddet av rättigheter för alla migrerande arbetare och derasfamiljer. InomOECD är det naturligt nog den ekonomiska politiken i medlemsländerna,arbetskraftsfrågorna etc. som bestämmer infallsvinkeln för det migrationspolitiskaarbetet. är sedan längeett viktigt forum för mellanstatlig dialog kring integration av invandrare i medlemsländerna. Där har man också under en följd av år arbetat med asylrättsliga spörsmål. processen i Öst- ochCentraleuropa har satt nya frågor på Skr. 1991/92:80Europarådets dagordning. 1anslutning till en ministerkonferens ijanuari 1991, i regi av ochpå initiativ och inbjudan av , har samarbete mellan länder iÖst-, kunnat inledas i flera viktiga avseenden som rörflyttningsrörelserna i öst-västlig riktning. Denvästeuropeiska integrationen har även immigrationspolitiska aspekter. Inomramen för förhandlingarna om ett s.k. mellan EFTA och EG har ,såsom medlem av EFTA, markerat sitt intresse av att delta i och bidra till detarbete som EG bedriver i syfte att avveckla eller förenkla gränskontrollen förpersoner. Utvecklingen har här kommit in i ett avgörandeskede, även om detta inte skett som en del av EES-förhandlingarna. EES-avtaletavses innehålla en särskild deklaration om samarbete med inriktning påförenkling av gränskontrollen för personer inom EES-området. Detnordiska samarbetet i migrations- och flyklingpolitiska frågor har även underden nu aktuella perioden varit en mycket betydelsefull plattform föravstämning inför gemensamt eller samordnat nordiskt agerande i internationellasammanhang. Detinternationella arbetet med att söka konstruktiva lösningar på grundläggande migrations-och flyktingpolitiska problem har fortsatt inom ramen för de informellakonsultationer mellan numera 16 länder i , ochAustralien, som bedrivits . Konsultationerna är ettnyttigt forum för utveckling och prövning av långsiktiga migrations- ochflyktingpolitiska strategier. Sverigehar kommit att spela en genomgående aktiv roll i praktiskt laget samtliga dessainternationella sammanhang, inte minst när del gäUt att betona behovet av attangripa grundorsakerna till flykt och påtvingad migration. Här finns en närakoppling mellan demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, fredligalösningar av konflikter och den ekonomiska och sociala utvecklingspolitik somförs i berörda länder. Sverigehar vidare aktivt verkat för att göra biståndet till flyktingar mer effektivt. FN-organensadministrativa struktur och kapacitet, främst UNHCR och FNs program för li\ smedelsbislånd,ses över i syfte att göra dem effektivare. En ökad samordning inom FN-systemetbehövs. Underden nu aktuella perioden har vidare deltagit aktivt i reformarbetetinom UNHCR. kom att spela en medlande roll mellan som önskarökade resurser för flyktingprogram och en del i-länder som vill förbättraresursanvändningen utan att öka bidragen. Sverigesfinansiella bidrag till de internationella flyktingprogrammen är betydande.Sverige är den tredje största bidragsgivaren till UNHCR och till UNRWA. Desvenska bidragen lill FNs livsmedelsprogram (WFP) för flyktingar, är bland destörsta och mest flexibla. Ävenunder den nu aktuella perioden har , bl.a. via SIDAs kataslrofmedel, gjortstora insatser till förmån för flyktingar i olika regioner, ofta i närasamarbete med enskilda organisationer. Vidareutgår svenskt ekonomiskt stöd till internationella organisationer somInternationella rödakorskommittén och Rödakorsföreningars för- Skr.1991/92:80 bund, där många av insatserna görs lill förmån för flyktingar. Dessutom utgår bidrag till flyklinginsatser som genomförsav eller i samarbete med svenska enskilda organisationer. De totala svenska bidragen till flyktingprogram och förinternflyktingar under uppgår till (milj.kr. WFP (/91) 195 Genom andra FN-organ och Flyktingfrågorna i m. m. UNHCRs verksamhet behandlas varje höst i FNsgeneralförsamling. I ett svenskt anförande välkomnadeambassadör flyktingkommissariens ansträngningar att finnapreventiva lösningar i syfte att komma åt orsakerna till flykt. Det rättsligaskyddet för flyktingar var basen för UNHCRs arbete. Genévekonvenlionen täckteemellertid endast en kategori flyktingar. Det var nödvändigt att detinternationella samfundet fann breda lösningar på dagens flykting- och migrationsströmmar.Förtroendet för UNHCR hade ökat i takt med organisationens förmågaalt agera till förmån för flyktingar i flera kritiska lägen. I anförandelbehandlades också flyktingproblemen i . välkomnade gjorda framsteg för alt lösaflyktingsituationen i och framhöll vikten av alt UNHCR aktivtdeltar både i prövningen av asylfallen och vad avser den frivilliga repatrieringentill . Ökade ansträngningar från UNHCRs sida att samverka medVärldsbanken och UNDP i dessa frågor välkomnades också. Generalförsamlingen antog en resolution till stöd för UNHCRsverksamhet med bl.a. de nordiska länderna som förslagsställare. Resolutionenbekräftar UNHCRs grundläggande uppgift att svara för internationellt skydd avflyktingar och understryker behovet av gemensamma och internationella insatsertill förmån för det ökande antalet flyktingar och hemlösa. Vidare antogs enresolution om uppföljningen av flyklingkonferensen i saml enresolution om flyktingsituationen i , , , , ,och . Generalförsamlingen beslöt också alt skall utökas från 44 medlemmar till 46. Det ekonomiska ochsociala rådet (ECOSOC) uppmanades att välja in och . Även UNRWAsverksamhet behandlas åriigen av generalförsamlingen. I ett gemensamt nordiskt anförande framhölls betydelsen av UNRWAs verksamhet i de ockuperade områdena och i . De nordiska länder na lade särskild vikt vid UNRWAs program inom utbildnings- och hälso- områdena samt inom den sociala sektorn. Utbildningsprogrammet gavs mycket gott omdöme, trots all del måste genomföras under svåra omstän- 45 UNRWAsfinansiella situation behövde förbättras och de nordis- Skr. 1991 /92:80 kaländerna pläderade för en bredare givarkrets inom det internationellasamfundet. De nordiska ländernas politiska och finansiella slöd till UNRWAsverksamhet kommer att fortsätta. FNsflyklingkommissarie, , inrättades utifrån behovet att lösa deeuropeiska flyktingarnas situation efter andra väddskriget. UNHCRs främstauppgift är att ge rättsligt skydd åt flyktingar, men inslaget av materielltbistånd har ökat kraftigt . UNHCRs huvudkontor finns i Geneve.Organisationen har ett 100-tal filialer i världen, bl.a. ett nordiskt kontor iStockholm. Totalt har organisationen ca 2000 anställda. Arbetet styrs av en exekutivkommitté.Sverige har en aktiv roll inom UNHCR och är efter och EG den störstabidragsgivaren. Flyklingproblemeni världen har ökat kraftigt i omfång och komplexitet. De flestaflyktingrörelser sker mellan länder i tredje världen. UNHCR brukar ange tremöjliga lösningar på ett flyktingproblem: -frivillig repatriering, -integration i förstaasyllandet, -omplacering i tredje land (resettlement). UNHCRsträvar alltid efter lösningar med beslående effekt. När så är möjligtorganiseras hjälpen så att den underlättar möjligheterna lill självförsörjningi asyllandet. Det faktum att antalet flyktingar i världen successivt ökat ochfördubblats hänger samman med att få av de"gamla" flyktingproblemen har kunnat lösas. Dessbättre har repatriering(ålervändring) blivit möjlig för en del flyktinggrupper, vilket alllidframhålls som den bästa lösningen. Så har skett för flyktingar i Centralamerikaoch även för en mindre del av de afghanska flyktingarna. Omfattande repatrieringarav sydafrikaner, mocambiquaner, angolaner, etiopier, eritreaner, vietnameser, laotier,kambodjaner m.fl. pågår eller planeras. Detta är hoppingivande, men ställersamtidigt krav på FN och regeringarna att kunna erbjuda utvecklingsmöjligheterför de återvändande i hemländerna. Tidigaresträvade UNHCR efter att omplacera flyktingar i stor omfattning från t.ex.Östeuropa och till andra delar av världen. Politiken har ändratsså alt omplacering enbart sker när det kan motiveras utifrån den enskildeflyktingens säkerhetssituation eller då det gäller psykiskt eller fysiskthandikappade. UNHCRsamarbetar med andra FN-organ, regeringar och frivilliga organisationer föratt kunna fullgöra sina funktioner. Det ställs allt högre krav på en ökadsamordning inom FN, vilket bl. a. inneburit all flyktingars livsmedelsbehovtillgodoses genom FNs livsmedelsprogram. För katastrofinsatser har UNHCRinlett ett samarbete med svenska . UNHCRdrabbades av en finansiell kris, som var en förtroendekris. Efter ett aktivt internt reformarbete har organisationen krisen övervunnits. Under de senaste årets dramatiska 46 flyktingproblemi och på har ländernas för- Skr. 1991/92:80 troendeför UNHCR och dess nya flyklingkommissarie förbättrats. UNHCR harfått en förstärkt finansiering. möte gavs signaler om en utvidgad roll för UNHCR.Skyddsfrågorna ska noga ses över i samarbete med regeringarna, bl.a. för attförbättra skyddet för grupper, som inte täcks av Genévekonvenlionen.Samtidigt finns behov av större aktivitet från FN för att aktivt förebyggaflyktingsituationer, bl. a. i Öst- och . FNsorgan för bistånd åt Paleslinaflyktingar (UNRWA) kom för att biståde palestinska flyktingar som blivit hemlösa på grund av det arabisk-israeliskakriget . UNRWAs högkvarter skall egentligen ligga i , menadministrationen är , på grund av säkerhetsläget i ,lokaliserad lill . UNRWA har fältkontor i sitt verksamhetsområde, vilketomfattar , , , och . UNRWAhar kommit att få särskild betydelse för skolundervisningen bland palestinskabarn, hälsovård och samhällsservice. Till skillnad från UNHCR har UNRWA ingetdirekt mandat när det gäller flyktingarnas rättsliga skydd, men utövar en vissskyddsfunktion genom sin närvaro i länderna. Underåren har nya flyktingskaror tillkommit, framför allt 1967 dåIsrael ockuperade , och . De höga födelsetalen hardärtill gjort att denna flyktinggrupp, som uppgick till en halv miljon,är mer än fyra gånger så slor. har det största antaletpalestinska flyktingar, ca 870000. Övriga finns på och i ,och i . Krisen vid har försämrat palestiniernassituation. Antalet flyktingar har ökat genom att palestinier i återvänt tillregionen. Flyktingarna har också drabbats ekonomiskt genom bl.a. ökadarbetslöshet. Någon lösning på detla flyktingproblem kan knappast åstadkommasså länge förblir olöst. 5.FNs livsmedelsprogram (WFP) FNslivsmedelsprogram skapades för att förmedla livsmedelsbistånd tillutvecklingsprojekt främst i de fattigaste länderna. Ca 50 miljoner människor itredje vadden fick livsmedelsbistånd genom WFP. Genomåren har WFP kommit att få en allt större roll som förmedlare avlivsmedelsbistånd till flyktingar. Det har i första hand gällt basföda. Samarbetetmellan WFP och UNHCR har därför kommit att utvecklas betydligt under desenaste åren. Av vaddens 17 miljonerflyktingar får omkring nio miljoner livsmedels bistånd genom WFP. ger ett omfattandebistånd till WFP. Två tredjedelar av Skr. 1991/92:80 bidrag ärbundet till upphandling av livsmedel i eller tredje världen.Resterande tredjedelen gäller transportkostnader och administration. för arbetsmarknads- och sociala frågor finns enarbetsgrupp för migralionsfrågor, den s. k. Working Party on Migration. Sverigehar sedan starten deltagit aktivt i arbetet. Syftet är främst all analyserasambandet mellan migrationen och den ekonomiska utvecklingen i . .'arbetsgruppenhar bl. a. initierat elt treårigt forskningsprojekt, som närmare skall studeravilka effekter de senaste årens förändrade folkrörelser har och kan förväntasfå för berörda arbetsmarknader och för den sociala utvecklingen i ut- ochinvandringsländer. har slött projektet och även vunnii gehör för ettbredare angreppssätt än vad tidigare varit fallet inom . Arbetet harstarkt påverkats av den växande insikten om behovet av samordning mellan främstinvandringsländerna, för all påverka bakgrundsorsakerna tillutvandring. Inom OECDs ram pågår ett viktigt arbete med att i enårlig rapport sammanställa och analysera migralionsdata från medlemsländerna,den s. k. . Arbetet sker i en grupp, som beslår av bådeforskare och representanter för ländernas regeringar. Den har innevarande årutökats med några länder utanför OECD-krelsen, nämligen , Tjeckoslovakienoch . ;Öst/Väst-migration Iseptember 1991 hölls i i regi av migrations-kommilté (CDMG)den fjärde europeiska migralionsminislerkonferen-sen. Det fanns hos dedellagande länderna en betydande konsensus i de flesta väsentliga frågor. Delansågs t.ex. att kortsiktiga åtgärder att kontrollera invandringen måstekombineras med åtgärder för att långsiktigt angripa bakomliggande orsaker.Vidare gav man uttryck för atl målet för invandrarpolitiken måste varaintegration, inte assimilering, och att aktiva insatser måste sättas in påolika områden för att bistå invandrare och flyktingar i integrationsprocessen. InomCDMG har det europeiska samarbetet rörande flyktingars och invandraresintegration i invandringsländerna fortsatt. har det s. k. om olika aspekter på etniska relationer slutförts.Projektels erfarenheter har sammanfattats i en särskild rapport and ethnicrelations in Europé som redovisar strategier för att åstadkomma bättre etniskarelationer och ökad jämlikhet mellan flyktingar/invandrare och övrigbefolkning. Rapporten kommer att ligga till grund för det fortsatta arbetetinom både och de olika länderna. ior asylrätt och flyktingfrågor (CAHAR) möts i regel . Ett omfattande arbete har utförts för all utforma förslag till en konvention om tillämpning av den s.k. första 48 asyllandsprincipen, vilketbidragit lill att lägga rättslig grund för och givit Skr. 1991/92:80 idéertill liknande arbete på annat håll. Komparativa studier av lagstiftning påområdet, procedurregler m. m. samt erfarenhetsutbyte är ett viktigtarbetsområde för kommittén, som har svenskt ordförandeskap. Blandannat mot bakgrund av de stora politiska förändringarna i Central- ochÖsteuropa och ett väntat migrationstryck på därifrån,sammankallades i regi på initiativ av enministerkonferens om migrationsrörelser från Central- ochÖsteuropa. antogs en deklaration med rekommendationer om bl. a. information omimmigrationslagstiftning och arbetsmarknadsförhållanden i , möjlighetertill avtal om arbetskraftsinvandring och bistånd till Öst för ekonomiskutveckling och stärkande av de mänskliga rättigheterna. Föruppföljning härav tillsattes en grupp av högre tjänsteinän från varje deltagandeland (38 stater) och ett antal internationella organisationer. Denna grupp harsammanträtt två gånger . De ämnen som har behandlats är personersfria rörlighet och gränskontroll, biståndsfrågor och informationsutbyte och-försörjning. Det senaste mötet ägde rum i i slutet av juni 1991.Ett 30-tal länder deltog. EES-avialetmellan EG och EFTA färdigförhandlades på politisk nivå ochinnehåller bl.a. regler för en fri västeuropeisk arbetsmarknad. När avtaletträder i kraft kommer således svenska medborgare att kunnaetablera sig i något av de 19 EES-länderna. Frågan om avveckling/förenkling avgränskontrollen för personer behandlas i EES endast i form av en deklarationdär parterna förbinder sig att fortsätta samarbetet för att uppnädetta mål. Immigrations-och gränskontrollfrågorna har alltså inte ingått i EES-förhandlingarnaeftersom har saknat formell kompetens att föra förhandlingarpå detta område. InomEG har del ägt rum mellanstatliga konferenser för alt revideraRomtraktaten och etablera en politisk, ekonomisk och monetär union. Många nyasamarbetsformer och samarbetsområden har diskuterats. Även inom invandrings-och asylpolitiken har diskuterats att ge gemenskapen större befogenheter. Vid i enades man härvidlag endast omvissa smärre områden, såsom viseringar , samt om en plan för detfortsatta arbetet. Inom EG har man arbetatfram en mellanstatlig konvention om ansvars fördelningen avseende behandlingen av asylärenden som antogs , den s.k. . Konventionen kan komma att öpp nas för tillträde av länder utanför EG-kretsen. Ett antal länder främst i (däribland ) har förklarat sig intresserade av att tillträ da. 4 1991/92. Ettutkast till en om den yttre gränskontrollen har fär- Skr.1991/92: 80 digställts, men har inte kunnat antas. Underförhandlingarnas gång har en lösning arbetats fram för att ochden nordiska passunionen skall kunna existera parallellt. Den innebär all denkontroll, som i praktiken nu kan göras inom ramen för den nordiska passkontrollöverenskommelsen,skall anses uppfylla kontrollkraven enligt EGs konvention. Därmed kommer manatt kunna likabehandla nordiska medborgare som reser inom EG-området med EG-medborgaresom reser inom . Ipraktiken bör nordiska medborgare, när EGs konvention väl blir klar och träderi kraft, sålunda normalt kunna passera interna västeuropeiska gränser utan attbehöva visa pass. Däremot kommer man inte att helt kunna avstå från att ha passmed sig på resan det som skall ge en nordisk medborgare möjligheten tillförenklad gränskontroll är ju medborgarskapet i något av de nordiska länderna,och vid eventuell stickprovskontroll behövs passet för att kunna visa i vilketland man är medborgare. Sverigeansökte om medlemskap i tillträde anses kunna vara aktuellttidigast . kommer man från svensk sida att söka ett alltnärmare samarbete med EG-kretsen oin immigrations-och gränskontrollfrägor. InternationalOrganization for Migration (lOM) har medlemsländernas uppdrag att organisera, iskilda syften, överföring av flyktingar och andra migranler mellan länder. Detkan i princip gälla alla personkalegorier. har t.ex. haftett praktiskt inriktat samarbete med organisationen, avseende transport ////av kvolflyklingar och jrån av återvandrare. Dessa transporterkan tack vare samarbetet med lOM ske till starkt rabatterade priser. Efter attha innehaft observaiörssta-tus är fullvärdig medlem sedanden Ijuli 1991. lOMhar bl.a. varit engagerad i den mycket omfattande verksamhetenavseende transport av hundratusentals asiatiska gästarbetare undanoroligheterna i.Gulfornrädet före krigshändelserna där. Detta skedde till vissdel med hjälp av tuståndsinedel från . lOMdriver över hela världen olika program avseende ålervändring för flyktingar ochasylsökande, återanpassning, social rådgivning m. m.