prop · GF0311 · 1991-12-31 00:00:00 — (a) in respect of taxes withheldat source on amounts paid or remitted to non-residents Dettaavtal förblir i kraft till dess det sägs upp av en avtalsslutande stat. Envarav de avtalsslutande staterna kan på diplomatisk väg skriftligen uppsägaavtalet genom meddelande härom före utgången av någotkalenderår som följer efter en tidrymd av från den dag då avtalet trätti kraft. I händelse av sådan uppsägning upphör avtalet att gälla: a)beträffande skatter som innehålls vid källan, på belopp som betalas elleröverförs onor after the first day of January next following the notice of termination;and (b)in respect of other taxes on income derived in any income year beginning on or afterthe first day of January next following the notice of termination. In witness whereof the undersignedbeing duly authorized thereto have signed the present Convention and have affixedthereto their seals. Doneat this I st day of 1991, in duplicate in the English language. tillperson med hemvist utomlands den I januari året närmast efter den skriftligauppsägningen eller senare, och b) beträffande andraskatter på inkomst, som förvärvas under inkomstår som börjar den I januari åretnärmast efter uppsägningen eller . Till bekräftelse härav harundertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade, undertecknat detta avtal ochförsett detsamma med sina sigill. Somskedde i den , i två exemplar på engelska språket. Denna lag träder i kraftden dag regeringen bestämmer. '"p-'2:11 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , G. , , , ,, , Proposition om dubbelbeskattningsavtal mellan ochBarbados Sverigeingick 1949 ett dubbelbeskattningsavtal med och (prop.1949:196, BevU 33, rskr. 212, SFS 1949:523). Avtalet utvidgades till att gällai förhållande till genom noteväxling (SFS1954:827). sade upp det sålunda i förhållandel mellan Sverigeoch gällande avtalet med verkan fr.o.m. (prop.1986/87:85, SkU 36, rskr. 141, SFS 1987:1044) varför det intefinns något dubbelbeskattningsavtal mellan och . I samband meduppsägningen förklarade sig berett att om så önskade inledaförhandlingar om ett nytt avtal. På begäran av inleddes i juni 1988förhandlingar i . Ett utkast till nytt avtal paraferades i Bridgetownden . Handlingarna som är upprättade på engelska har översattstill svenska och remitterats till kammarrätten i och riksskatteverket.Remissinstanserna har haft önskemål om att vissa avtalsbestämmelseromformuleras i förtydligande syfte samt uttryckt önskemål om att vissa andraavtalsbestämmelser förklaras närmare i propositionen. Efter remissbehandlingenhar avtalsförslaget efter skriftväxling justerats för att tillgodoseönskemålen. Ett förslag till lag om dubbelbeskattningsavtalmellan och har upprättats inom . Lagförslagetbestår dels av paragraferna 1 3, dels av en bilaga som inne håller den överenskomna avtalstexten. Här redovisas paragrafernas inne håll medan avtalets innehåll presenteras i avsnitt 4. Iförslaget till lag föreskrivs att avtalet skall gälla som lag här i landet Prop.1991/92: 11 (1 §). Vidare regleras där frågan om avtalets tillämplighet iförhållande till annan skattelag (2 §). I 3 § har intagits en bestämmelse omatt progressionsuppräkning skall ske i fall då fysisk person förvärvar inkomstsom enligt art. 20 i avtalet beskattas endast i om denna person skalltaxeras till statlig inkomstskatt för annan förvärvsinkomst. 30 i avtalet skall de avtalsslutande staterna underrätta varandra när deåtgärder vidtagits som enligt resp. stats lagstiftning krävs för att avtaletskall träda i kraft. Det träder i kraft efter den dag då detsista av dessa meddelanden tas emot. Det är således inte möjligt att nu avgöravid vilken tidpunkt avtalet kommer att träda i kraft. I förslaget till lag hardärför föreskrivits att lagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Fysiskperson som har hemvist (resident) och är bosatt (domiciled) i ärskattskyldig där för all inkomst oavsett varifrån den härrör. Fysisk person somhar hemvist men inte är bosatt i beskattas endast för inkomst somhärrör från samt för sådan inkomst från källa utanför somöverförs till . En fysisk person anses ha hemvist i om hanvistas där under ett inkomstår (=kalenderår). Vid beräkningenav vistelsens längd inräknas såväl ankomst- som avresedag. Huruvida någon skallanses vara bosatt i är en fråga om avsikt. Enbart den omständighetenatt någon haft hemvist i behöver inte innebära attdenna person därför skall anses vara bosatt där. Fysiska personer som vistas iBarbados med anledning av ett kortvarigt uppdrag (dvs. två till ) ansesha hemvist men anses inte bosatta där. I allmänhet är en person som inte harhemvist i inte berättigad att erhålla personliga avdrag vidinkomsttaxeringen och beskattas endast för inkomst från källa i Barbados.Inkomst inkluderar lön, bonus, provision samt värdet av andra förmåner oavsettom de utgått i pengar eller inte. För utländsk arbetskraft som är anställda avbolag som bedriver sin verksamhet utanför medges särskilda förmånergenom vilka av deras ersättning är undantagen frånbeskattning. Realisationsvinsterbeskattas inte i . I stället beskattas överiåtelser av fast egendomoch vissa värdepapper med en överföringsskatt (property transfer tax). Ränta,utdelning, royalty, arvoden till yrkesmän, rörelsevinster, pensioner, livräntaoch underhållsbidrag är skallepliktiga. Fysiska personer sombedriver handel eller yrkesmässig verksamhet medges i allmänhet avdrag för kostnader som är hänförliga till verksamhe ten. Anställda medges avdrag för icke ersatta kostnader som uppkommit i samband med resor och representation i tjänsten. Avdrag medges vidare för räntekostnader på inteckningslån (vanligtvis också för sådana kostna der avseende utlänningars hem i utlandet), reparationskostnader vad avser 33 3 1991/92. denprivata bostaden, av hemförsäkringspremie, underhållsbi- Prop.1991/92:11 drag, del av socialförsäkringsavgift, egen livförsäkring (15 procentav taxerad inkomst dock högst med Bds$ 1 800) samt livförsäkring avseende barnunder (upp till Bds$ 500 per barn), eriagd hyra (20 pi"ocent av erlagtbelopp dock högst med Bds$ I 800), avgift till erkänd pensionsplan (15 procentav taxerad inkomst dock högst med Bds$ I 500), sjukvårdskostnader (upp till Bds$450 för makar, 225 för ensamstående och BdsS 120 för varje beroende barn),vissa gåvor till välgörande ändamål (max. av taxerad inkomst),sparande i en kooperativ förening (upp till BdsS 1 800) samt för kostnader förförvärv av nyutgivna aktier i ett offentligt bolag (upp till BdsS 10000). Detfinns även en rad personliga avdrag såsom grundavdrag (BdsS 4 500 förensamstående resp. BdsS 7 500 för makar gemensamt), avdrag för beroende barn (BdsS750-2 100 per barn), skolavgifter (upp till BdsS 525), andra beroende personer (BdsS750 per person, dock högst för två personer), hushållerska (upp till BdsS 1200) och trädgårdsmästare (upp till BdsS 1 200). Personer som inte har hemvisti är inte berättigade till något avdrag vid beräkning av denbeskattningsbara inkomsten. Inkomsterunderstigande BdsS 15000 är helt undantagna från beskattning. I det lägstainkomstskiktet utgår skatt (beskattningsbar inkomst upp till BdsS15 000) och i det högsta (beskattningsbar inkomst överstigande BdsS55 000). Ettbolag anses vara hemmahörande i om det bildats enligt lagstiftningendär eller om det leds och kontrolleras från . Bolagsskatt tas ut vad avser i hemmahörande byggnadsbolag som bygger ochsäljer minst två stenhus (brick houses) och vad avserövriga bolag exkl. livförsäkringsbolag. Livförsäkringsbolag beskattas med 5procent på bruttot av sina inkomster från investeringar. I fråga omlivförsäkringsbolag tas vidare en premieskatt om ut vad avser iBarbados hemmahörande bolag och av utländska bolag. Vidare finns enallmän försäkringspremieskatt som för bolag hemmahörande i utgår med 3procent i fråga om egendomsförsäkring och i övrigt samt förutländska bolag med 6 resp. . Enårlig fastighetsskatt tas ut på värdet av mark och byggnader. Utdelningsom ett bolag hemmahörande i uppbär från ett annat bolag som ärhemmahörande där beskattas inte. Däremot beläggs utdelning från bolaghemmahörande i till ett utländskt bolag med en källskatt om 15procent. Bolaghemmahörande i beskattas löpande för inkomster från fasta driftställeni utlandet medan utdelning som härrör från utlandet beskattas då den uppbärs. Inkomstersom förvärvas av fasta driftställen i beskattas på samma sätt sominkomster som förvärvas av där hemmahörande bolag, dock att fasta driftställendärjämte har all eriägga en 10-procentig källskatt på den del av vinsten efterbolagsskatt som överförs eller som anses överförd till huvudkontoret, Lagervärderas i allmänhet till det lägsta av anskaffningskostnaden och Prop.1991/92: 11 nettoförsäljningsvärdet. FlFO-metoden eller genomsnittliga värdetligger vanligen till grund för bokföringen och beskattningen. Normalt settgodtar dock skattemyndigheterna varie värderingsmetod som står i överensstämmelsemed redovisningspraxis i branschen. Den bokföringsmässiga och skattemässigavärderingen skall dock överensstämma. 1skattehänseende tillämpas linjär avskrivning på basis av fastställdaprocentsatser, dock att extra avskrivning medges för anskaffningsåret.Därutöver medges ytterligare avskrivning ("investeringsavskrivning")då fråga är om investeringar i maskiner eller utmstning till vissa industriereller om bolaget i fråga exporterar till stater utanför den karibiska gemenskapen(CARICOM). De bokföringsmässiga och skattemässiga avskrivningarna behöver intestå i överensstämmelse. Vinster som uppkommer vid avyttring av egendom somskrivits av beskattas som vanlig rörelseinkomst upp till ett beloppmotsvarande de återvunna avskrivningarna. Föriusterhänföriiga till är avdragsgilla . För ett visst år fårdock inte förlustavdraget minska den beskattningsbara inkomsten med mer än 50procent. Livförsäkringsbolag är över huvud taget inte berättigade att dra avtidigare års föriuster. 1likhet med många utvecklingsländer har viss lagstiftning som syftartill att främja investeringar. Genom denna lagstiftning medges en rad olikaverksamheter mycket långtgående skatteförmåner. Nedan lämnas en kortfattadredogörelse för denna lagstiftning. Tillverkareav godkända produkter medges enligt lagen om skattelättnader i vissa fall ("theFiscal Incentives Act") skatte- och avgiftsfrihet under varierande tiddock högst . Enligtlagen om stöd till hotellverksamhet ("the ") får densom bedriver hotellrörelse från denna verksamhets vinst göra avdrag för vissanedlagda kostnader som annars inte vore avdragsgilla. Kostnaderna får dras avdet år de uppkom och, om avdraget då inte kan utnyttjas till fullo, under dedärefter följande nio åren. Bolaghemmahörande i vars inkomster uteslutande härrör från källor utanförBarbados beskattas enligt "the (Exemptionfrom Certain Taxes) Act" efter en skattesats som ofta uppgår till 2,5procent eller lägre. Sådana bolag är också undantagna från all valutakontroll. Förmånerges också enligt "the Act" till banker hemmahörandei som uteslutande bedriver sin verksamhet utom , stiftelsersom administreras av kvalificerade bolag hemmahörande i samt filialertill kvalificerade utländska banker. Enligt nämnda lagstiftning har dessa atterlägga en åriig avgift om BdsS 25 000. Banker som bedriver sin verksamhetutanför har att erlägga skatt efter en degressiv skala enligt vilkenskatt utgår i det lägsta skiktet (vinster upp till BdsS10000000) och i det högsta skiktet (vinster överstigande BdsS30000000). Försäkringsbolaghemmahörande i som försäkrar risker utanför och bolag somadministrerar sådana försäkringsbolag är enligt"the Act" undantagna från beskattning och valu- Prop.1991/92:11 takontroll i . Sådana bolag har dock att erlägga en årligavgift om BdsS 5 000. Avtaletär utformat i nära överensstämmelse med de bestämmelser som Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () rekommenderat för bilateraladubbelbeskattningsavtal ("Model Double Taxation Convention on Income and onCapital", 1977). Utformningen har emellertid också påverkats av attBarbados är ett utvecklingsland. Vissa bestämmelser har därför utformats ienlighet med de rekommendationer som () utfärdat förförhandlingar mellan utvecklade länder och utvecklingsländer ("UnitedNations Model Double Taxation Convention between Developed and Developing Countries",1980). Vidare förekommer givelvis avvikelser från de angivnarekommendationerna som är betingade av resp. stats interna skattelagstiftning.Såsom framgår av redogörelsen för skattesystemet i har t. ex.viss lagstiftning som syftar till att främja investeringar. Vissa av delättnader som medges enligt denna lagstiftning riktar sig inte till företag sombedriver näringsverksamhet i i egentlig mening utan till företag varsinkomster uteslutande härrör från verksamhet utanför ("off-shore"-verksamhet).Eftersom i likhet med flertalet medlemsstater i inte är berett attunderstödja denna typ av verksamhet genom att medge företag som bedriver sådanverksamhet förmåner genom dubbelbeskattningsavtal, har avtalet kommit attinnehålla regler om begränsningar av avtalets förmåner. Art.1 anger de personer som omfattas av avtalet. I enlighet med denna bestämmelse, som överensstämmer med motsvarande bestämmelse i modellavtal, skall avtalet tillämpas på personer som har hemvist i en avtalsslutande stat eller i båda avtalsslutande staterna. För att avtalet skall vara tillämpligt krävs således dels att fråga är om sådan person som avses i art. 3 punkt 1 d eller e, dels att denna person i enlighet med bestämmelserna i art. 4 punkt I har hemvist i en avtalsslutande stal. Som följer härav är avtalet således endast tillämpligt i fråga om personer som enligt den interna lagstiftningen i en avtalsslutande stat är skattskyldig där på grund av hemvist, bosättning, plats för företagsledning eller annan liknande omständighet samt under vissa i art. 4 punkt I angivna villkor på handelsbolag och dödsbon. Endast en person som avtalet tillämpas på är berättigad till de skattenedsättningar som föreskrivs i avtalet. Ett handels bolag inregistrerat i en av de avtalsslutande staterna är med tillämpning av den angivna bestämmelsen berättigat att erhålla nedsättning av t. ex. käll skatt på utdelning i enlighet med reglerna i art. 10 i den mån handdsbola- 36 gets inkomst ärskattepliktig i denna stat på samma sätt som inkomst som Prop. 1991/92:11tillfaller en person som har hemvist där. Det spelar därvid ingen roll om detär handelsbolaget eller dess delägare som är skattesubjekt. Har etthandelsbolag inregistrerat i en av de avtalsslutande staterna t. ex. tredelägare varav endast två har skatterättslig hemvist i staten i fråga medan dentredje har hemvist i en tredje stat, har handelsbolaget om dess inkomsterbeskattas hos delägarna rätt att erhålla de nedsättningar av källskatt somföljer av avtalets regler beträffande två tredjedelar av den inkomst somuppbärs från den andra avtalsslutande staten. Det bör dock i detta sammanhangframhållas att de förmåner som följer av bestämmelserna i art. 6 23 i vissafall begränsas genom bestämmelserna i art. 24. Art.2 upptar de skatter på vilka avtalet är tillämpligt. Den svenska statligaförmögenhetsskatten omfattas inte av avtalet. Som framgår av min redogörelseför skattesystemet i tas ingen allmän förmögenhetsskatt ut där.Eftersom den svenska förmögenhetsskatten inte omfattas av avtalet utgör avtaletinte något hinder för att enligt svenska regler beskatta förmögenhet även omdenna innehas av person som enligt avtalets regler har hemvist i . Inteheller den statliga fastighetsskatten omfattas av förevarande avtal. 4.2 Definitioner m. m. Art.3 innehåller definitioner av vissa uttryck som förekommer i avtalet. Innehålleti artikeln överensstämmer i stort sett med det i modellavtal, dock altdefinitionen av "internationell trafik" (punkt ) och"medborgare" (punkt 1 h 2) har fått en i förhållande tillmodellavtalet något avvikande utformning. Definitioner förekommer även i andraartiklar t. ex. art. 10, 11 och 12, där den inkomst som behandlas i resp.artikel definieras. När det gäller tolkning av dubbelbeskattningsavtal och dåbl. a. den i art. 3 punkt 2 intagna bestämmelsen får jag hänvisa till vad somanförts därom i propositionen om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiskaländerna (prop. 1989/90:33 s. 42 ff.). Art. 4 innehåller reglersom avser att fastställa var en person skall anses ha hemvist vid tillämpningen av avtalet. Artikeln överensstämmer, för utom vad avser de i punkt I intagna bestämmelserna rörande handelsbolag och dödsbon, med motsvarande bestämmelser i modellavtal. Observeras bör dock att hemvistreglerna i art. 4 inte har betydelse för var en person skall anses vara bosatt enligt interna skatleförfattningar utan avser endast att reglera frågan om hemvist vid tillämpning av avtalet. Avtalets hemvistregler saknar således betydelse exempelvis då det gäller att avgöra huruvida utdelning i skall beläggas med kupongskatt eller beskattas i enlighet med bestämmelserna i lagen (1947:576) om statlig inkomstskall, SIL. När det gäller reglerna i de avlalsslutande stater nas interna rätt inverkar de däremot på avtalets hemvistbegrepp eftersom frågan om var en fysisk eller juridisk person vid tillämpningen av avtalet skall anses ha hemvist i första hand avgörs med ledning av lagstiftningen i resp. stat (beträffande jfr 53 § kommunalskattelagen (1928:370), 37 4 1991/92. KL,och punkt 1 av anvisningarna till samma paragraf, 69 och 70 §§ Prop. 1991/92:11samma lag samt 2 § I mom. andra stycket, 6, 17 och 18 §§ SIL). Art. 4 punkterna2 och 3 reglerar fall av s. k. dubbel bosättning, dvs. fall där den skaltskyldigeenligt svenska regler för beskattning anses bosatt i och enligtreglerna för beskattning i anses bosalt där. Vid till-lämpningen avavtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i denavtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt nämnda avtalsbestämmelser.En person som anses bosatt i såväl som enligt resp. statsinterna regler men som vid tillämpningen av avtalet anses ha hemvist i Barbadosskall således i fråga om de inkomster till vilka harbeskattningsrätten enligt avtalet vid taxeringen i beskattas enligt deregler som gäller för här bosatta och är därvid således berättigad att erhållat. ex. grundavdrag och allmänna avdrag. Art.5 definierar uttrycket "fast driftställe" i avtalet. Uttrycket har iförevarande avtal fått en något annan innebörd än uttrycket har i ;s och FN:smodellavtal. Detta gäller bl.a. bestämmelserna i punkt 2 f, g, i och j. Vadbeträffar sistnämnda bestämmelse (punkt 2 j) innebär denna, såsom också framgårav bestämmelsen, att blotta innehavet av avsevärd maskinell eller annanutrustning medför att ett fast driftställe föreligger om utrustningen innehasunder än och det oavsett om utrustningen använts ellerinte. I detta sammanhang bör dock framhållas att punkt 2 endast innehåller enuppräkning på intet sätt uttömmande av exempel, som vart och ett kan prima facieanses utgöra fast driftställe. Dessa exempel bör dock ses mot bakgrund av denallmänna definitionen i punkt I. De uttryck som räknas upp i punkt 2"plats för företagsledning", "filial", "kontor"osv. bör därför tolkas på sådant sätt att dessa platser för affärsverksamhetutgör fasta driftställen endast om de uppfyller villkoren i punkt I. Bestämmelsemaom "fast driftställe" i svensk lagstiftning finns i punkt 3 avanvisningarna till 53 § KL. För att ett företag i skall kunnabeskattas för inkomst av rörelse från fast driftställe i enligt art. 7i avtalet krävs alt sådant driftställe föreligger såväl enligt bestämmelserna iKL som enligt avtalet. Art.6 22 innehåller avtalets regler om fördelning av beskattningsrätten till olika inkomster. Avtalets uppdelning i olika inkomster har endast betydelse för tillämpningen av avtalet och således inte vid bestämmandet av till vilket inkomstslag och vilken förvärvskälla inkomsten skall hänföras enligt svensk skatterätt. Vidare gäller att beskattningen i av en viss inkomst sker med utgångspunkt i svensk rätt. Har rätten att beskatta viss inkomst här inskränkts genom avtal måste denna begränsning iakttas. Jag vill i detta sammanhang ånyo peka på bestämmelsema om begränsningar av förmåner i art. 24 enligt vilka bestämmelserna i art. 6 22 i vissa fall inte är tillämpliga vare sig personen omfattas av avtalet eller inte. Observe ras bör också att även om en inkomst enligt avtalet undantagits från beskattning i kan den komma att påverka storleken av den svenska 38 skattensom tas ut på övriga inkomster som tas till beskattning i Prop.1991/92: 11 (jfr art. 23 punkt 1 b). Vidare bör observeras att i de fall eninkomst "får beskattas" i en avtalsslutande stat enligtbestämmelserna i art. 6 22 detta inte innebär att den andra staten fråntagitsrätten att beskatta inkomsten i fråga. Beskattning får ske även i den andrastaten om så kan ske enligt dess interna beskattningsregler, men denna statmåste i så fall undanröja den dubbelbeskattning som därvid uppkommer. Hur dettagenomförs regleras i art. 23. Inkomstav fast egendom får enligt art. 6 beskattas i den stat där egendomen ärbelägen. Enligt 21 och 22 §§ KL beskattas inkomst som härrör från fastighet ivissa fall som inkomst av näringsverksamhet. Vid tillämpning av avtalet bestämsdock rätten att beskatta inkomst av fastighet med utgångspunkt i art. 6, dvs.den stat i vilken fastigheten är belägen får beskatta inkomsten. Detta hindrardock inte från att beskatta inkomsten som inkomst av näringsverksamhetvid taxeringen här. Royalty från fast egendom eller för nyttjande av ellerrätten att nyttja mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång behandlasockså som inkomst av fast egendom vid tillämpningen av avtalet. Annan royaltybeskattas enligt art. 12. Art.7 innehåller regler om beskattning av rörelseinkomst. Sådan inkomst beskattasenligt huvudregeln i punkt 1 endast i den stat där företaget är hemmahörande.Om företaget bedriver rörelse från fast driftställe i den andra staten, fåremellertid inkomst som är hänförlig till driftstället beskattas i denna stat.1 fall då ett företag i en avtalsslutande stat, vilket har fast driftställe iden andra avtalsslutande staten, bedriver rörelse i denna andra stat på annatsätt än genom det fasta driftstället får sådan inkomst enligt den i punkt 2intagna bestämmelsen, vilken delvis motsvarar art. 7 punkt I i FN:smodellavtal, hänföras till det fasta driftstället. Sådan inkomst får dock intehänföras till det fasta driftstället med mindre än att den bedrivnaverksamheten är av samma eller liknande slag som den som bedrivs från det fastadriftstället samt företaget inte kunnat visa att verksamheten inte skäligenkunde ha bedrivits från det fasta driftstället. hemmahörande i bedriver rörelse i från fastdriftställe här skall vid inkomstberäkningen i första hand tillämpas svenskaregler men beräkningen får inte stå i strid med bestämmelserna i detta avtal. Vidbestämmandet av fördelningen av inkomster mellan fast driftställe ochhuvudkontor skall den s.k. arm's length-principen användas, dvs. tilldriftstället skall hänföras den inkomst som detta driftställe skulle ha förvärvatom driftstället - i stället för att avsluta affärer med huvudkontoret hadeavslutat affärer med ett helt fristående företag på de villkor och till depriser som gäller under vanliga marknadsförhållanden (punkt 3). Art. 7 punkt 4 innehållervissa regler för hur utgifter som uppkommit för ett fast driftställe skall behandlas. Därvid klargörs att t. ex. allmänna förvaltningskostnader som uppkommit hos företagets huvudkontor för ett fast driftställe är en utgift som får dras av hos det fasta driftstället. Isådana fall får en proportionell del av huvudkontorets utgifter av detta slag hänfö ras till driftstället. Art. 7 punkt 7 saknar motsvarighet i såväl som 39