prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Stödettill energiområdet är koncentrerat till projekt avseende transmission och distributionav elenergi. Ökad tonvikt läggs vid administrativ utveckling, kunskapsöverföring och utbildning. Etteventuellt fortsatt stöd till energisektorn kommer att helt koncentreraskring dessa områden. Stödettill telesektora är koncentrerat till utbildning och administrativ utveckling isamband med upprastning och utbyggnad av landets telenät. Ett eventuelltfortsatt stöd till telesektora kommer hek att inriktas påutbildning och administration. Stödet tik undervisningssektora ökarmarkant . Samarbetet kommer att ha samma inriktningsom tidigare, varvid produk tion och distribution av läromedel och skolmateriel för primärskolan utgör en viktig komponent. Det utökade stödet går även till att höja kapaciteten - . för planering och administration.Yrkesutbildning, alfabetisering och vux- Prop. 1991/92:100 enutbildning ärandra samarbetsområden. Även stöd till i . 4 kommer attges . Personalfondenger möjlighet att med svensk finansiering själv rekryterautländsk personal till prioriterade sektorer. Denna biståndsform är mycketviktig i då bristen på kvalificerad personal inom de flesta områdenär akut. Förvaltningsstödethar ökat i betydelse och syftar till att bygga upp och stärka landets statsförvaltning. Stödet innefattarutbildning av högre statstjänstemän,direkt stöd till vissa departementoch samarbete mellan städerna och . Detsvenska stödet till Mozambiqueomfattar betydande insatser utanför landramen.Det regionala samarbetet med SADCC utgör ett viktigt komplement med betydande insatser inom de strategiskatransport- och energisektorerna. Under /91 utbetaladesca 100 milj.kr. till regionala projekt i . har beviljats särskiltbetalningsbalansstöd för det ekonomiska rehabiliteringsprogrammet. /91 utbetalades 80 milj. kr. Katastroföiståndet har successivt ökat och /91 till ca 185 milj.kr. varav bilateralt ochresterande via FN-organ och enskilda organisationer. Stödet är inriktat på degenom kriget och torkan mest utsattagrupperna och består av läkemedel och medicinsk utrastning, livsmedel samtkonsumtions- och insatsvaror tik småbrakare. En ökad koncentration avkatastroföiståndet till transportsektora föratses då detta är avstrategisk betydelse för att nödhjälpssändningar skall nå fram till de behövande. Katastroföiståndetsamordnas i ökad utsträckning medlandramen, under /92 har 63 milj. kr. avsatts ur landramen för direkt katastroflindrande insatsergenom . Stöd via enskilda organisationer utgör en viktigdel av det totala biståndet, där Afrikagrapperaas organisation, ,utgör den största. En stor del avkatastroföiståndet kanaliseras genom organisationeraa. Det reguljära stödet går framför allt till hälsosektora menäven insamling och distribution av kläder är en viktig del. SAREC lämnar stöd till forskningsverksamheten viduniversitet i med målet att vidmakthålla och förstärkaforskningskapaciteten inom för landetviktiga områden, t. ex. marinbiologi och samhällsvetenskaplig forskning. Totalt utbetalades under budgetåret1990/91 ca 831,7 milj. kr. Prop.1991/92:100 BiL4 \'', C 11,1» / \teiv!sBayf,> j , k ,. 1,7 milj. (1989) (1980-89) Offentligt nettobistånd/person -totalt(exkl. östländer) (1989) (1989) Efter att FN-övervakade val hållits och en konstitutionutarbetats blev Prop. 1991/92:100 , efter många års befrielsekamp,självständigt . Viljan till politisk försoning präglade i hög utsträckning det nuvarande regeringspartietSWAPO:s agerande under självständighetsprocessen. Denna vilja genomsyrar fortfarande det politiska och ekonomiska livet iNamibia. Försoningspolitiken har bidragit till att en flykt från landet av kapitaloch välutbildade människor kunnat undvikas. krävs stora förändringar för att tillgodosebefolkningsmajoritetens förväntningar på social rättvisa och ekonomiskutjämning. Namibiaärvde en ekonomi med stora kontraster. Den genomsnittliga per capitainkomstenär en av de högsta i och placerar i kategorin medelinkomstländer. har landet en av de mest sneda inkomstfördelningaraai . infördes ettsamhällssystem som i sina grandläggande drag var en kopia avapartheidsystemet. Ett resultat härav blev attdet namibiska samhället uppdelades i två skilda system; en traditionell självhushåkningssektor där uppskattningsvis 55%av befolkningen återfinns samt enmodera marknadsekonomisk sektor. Inom den senare har de vita engenomsnittlig per capitainkomst som är 200 gånger högre än medelinkomsteninom den traditionella sektom. Den namibiska ekonomin är extremt beroende avSydafrika. Som medlem i SACU(Southem Customs Union) är bundet tik handels- och tullpolitik. Vara- ochtjänsteströmmar är fria och oreglerade.Ekonomin domineras av utländska främst sydafrikanska storföretag. Merparten av landets livsmedel,konsumtionsvaror, kapitalvaror tillindustrin m. m. importeras från , som också är den klart dominerandeexportmarknaden. har ocksådrabbats av ekonomisk stagnation. Kombinationen av en stadigbefolkningstillväxt och ekonomisktillbakagång ledde till att percapitainkomsten var lägre än . ökade de offentligautgifterna och budgetstödet från minskade. Denöverdimensionerade förvaltningsapparaten, somNamibia övertog vid självständigheten, utgör ett stort problem. Det ökadeantalet förvältningsanställda senare hälft bidrog tillatt sysselsättningen steg snabbare änproduktionen och att produktiviteten därmed minskade. Trots den ökadesysselsättningen uppskattas den officiella arbetslösheten uppgå till . Regeringens politik går ut på att genom ökadtillväxt skapa arbetstillfäl len och utrymme för en ökning avmajoritetens levnadsstandard. Ett led i detta är skapandet av ett förmånligt investeringsklimat i landet. En sär skild lag som främjar utländska investeringarantogs . En av regeringens främsta uppgifter är attminska inkomstklyftoraa. Förvänt ningarna är stora och uppgiften svår.Några drastiska omläggningar avise rades inte i budgeten /92, men vissa skatteförändringar, bl.a.att 347 24 1991/92. vissa basmatvaror befrias från skatt, går iinkomstutjämnande riktning. 1991/92:100 Den förda ekonomiskapolitiken förefaker ge positiv utdelning. 4 registrerades enBNP-tillväxt på . Efteratt ha erhållit av rösteraa vid valet till den grandlagsförsam-ling som vid självständigheten omvandlades tiklandets , bildadebefrielserörelsen första regering. Utöver SWAPO finns sexpartier representerade i nationalförsamlingen. Med 26,av röstema i valet ärDTA () det störstaoppositionspartiet. DTA är den politiska akians som dominerade i den av utsedda s. k. övergångsregeringenföre genomförandet av FN:s resolution 435. Den politiska utvecklingen i har under år1991 varit förhållandevis lugn. Regeringen står fast vid sin försoningspolitiksom utgjort en hörnpelare alltsedan självständigheten. Förhållandet tillSydafrika kan betraktas som pragmatiskt och behärskat. Man genomför förnärvarande ett flertal förhandlingar i syfteatt minska sitt beroende till . Det gäller bl. a. den sydafrikanskatullunionen, den ekonomiska skuld Nambia fick ärva och om enklaven 's framtida status. Den namibiska konstitutionen ger ett mycket gottskydd för de mänskligarättigheterna. Dessa frågor ges också stor uppmärksamhet i den politiska debatten i massmedia ochnationalförsamlingen. a. har polisens agerande och behov avutbildning varit föremål för omfattande debatt sedan självständigheten.Regeringen har genomgående varit mycket lyhördför kritik och påtryckningar i dessa frågor och den faktiska efterievnaden av konstitutionens skydd för mänskliga rättigheterär god. Reformeringen av lagstiftningen är i full gång. Konstitutionensefterlevnad har ännu inte trängt igenom ihela samhället, bl. a. kvarlever betydande delar av den traditionellarättskipningen på landsbygden Detbilaterala biståndssamarbetet med den självständiga staten inleddes20 . /91 utbetalades 65 milj.kr. Nuvarande tvåårigasamarbetsavtal gäller t.o.m. . Fram tillsjälvständigheten beräknas totalt ca 750 milj.kr. ha utbetalts i bistånd till SWAPO/. Huvuddelen avsåg insatser inom ramen för det humanitära biståndet till SWAPO. Härtill kommer bidrag till ,till olika FN-organ och enskildaorganisationer samt till det som skapades för att övervaka genomförandet av självständighetsprocessen i enlighetmed säkerhetsrådets resolution 435. Biståndssamarbetetsyftar till att stödja strävanden att främja ekonomisk och social utjämning, öka denekonomiska tillväxten samt nationella oberoende liksom medverka till att stärka den demokratiska utvecklingen. Transport/kommunikation UndervisningssektornFörvaltningsstöd Budgetstöd Personal- och konsultfond Tredjelandsst1pendi er i ng Summa 1991/92:100 Bil. Dettastöd har koncentrerats tillOvamboland som är ett eftersatt område därnära hälften av den namibiska befolkningen bor. Biståndet avser upprastning avvägar, studier över vägnätet och arbetsintensiva metoder samttransportrådgivning. Stöd ges också på central nivå till ministeriet och till teleförvaltningen. Biståndettill denna sektor syftar främst till att förbättra basutbildningen. Detta sker genom stöd till utvecklingen och reformer av utbildningssystemet samt till alfabetisering och vuxenundervisning. Läraratbildning är en annanviktig komponent i samarbetet. Vissa insatser som inleddes inom det humanitära biståndssamarbetet med SWAPO avsesfasas ut /93. Förvaltningstödethar avsett stöd till uppbyggnad och förstärkning av det namibiskacentralbankssystemet. Budgetstödet1990/91 avsåg främst projekt i landsbygdsområden i fattigaredelar, inom sektorerna hälsovård, undervisning, jordbrak och bostäder. Bistånd utanförlandramen Prop.1991 /92:100 Forskningssamarbetegenomförs med SAREC och planering sker för samarbete med BITS och . Ett stort antal enskilda organisationerbedriver samarbete i , bl. a. Afrikagrappema, och Röda Korset. Stöd har också utgått tillbetydande och uppmärksammade insatser inom kultur-, miljö- ochdemokratiområdena Totak utbetalades under /91 62,8 milj. kr. Prop.1991/92:100 BiL4 Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt bistånd/person 3,7 milj (1989) 3,(1980-89) (1989) (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling °P; 191/92:100 4 Detekonomiska stabiliseringsprogram som inleddes , har störreföratsättningar att lyckas än tidigare stabiliseringsförsök. Inflationen har bringats under kontroll och nedskära ingarna i statsbudgeten har lett till ökad balans i ekonomin. Trots en kraftigdevalvering är valutan emellertidfortfarande övervärderad och nya devalveringar är ofrånkomliga. Ettantal strukturella reformer har inletts, utrikeshandeln har öppnats för privata företag och tillgången tikutländsk valuta för näringslivet har ökat.En lag som möjliggör öppnandet av privatägda banker har antagits och ettlagförslag för privatisering av statliga företag förbereds. En uppgörelse om finansiering av uteståenderäntebetalningar till och Interamerikanskautvecklingsbanken nåddes i maj 1991.Nicaraguas eftersläpningar till och har reglerats, bland annat med ett bidrag från på 10milj. Det är inte attvänta att strakturanpassningsprogrammet skall kunna genomföras utan bakslag.Det ökande trycket på kreditgivningen är en destabiliserande faktor liksom förvaltningens bristande kapacitetatt följa och kontrollera processen. Uppdämda behov av kompensation för sänktareallöner är en annan orosfaktor. Den reaktivering av ekonomin som måste följapå stabiliseringsfasen ställer ävenfortsättningsvis krav på betydande exteraa resurser. Dennya regering som tilkrädde inledde sin period vid maktenmed ett stort interaationellt förtroendekapital. Regeringen stöds av en bräcklig koalition av partier. Inledningsvisstördes regeringens arbete av betydande interna motsättningar och svåramotsättningar mekan regeringen, denfackliga rörelsen och den sandinistiska oppositionen. Efter hand uppnåddes dock en bräcklig borgfred som leddetill samförståndsavtal med densandinsitiska oppositionen kring i första hand den ekonomiska politiken.Betydande framsteg gjordes beträffande respekten för de mänskligarättigheteraa. Personer dömda för kontrarevolutionär verksamhet frigavs. Press- och yttrandefriheten vidgades.Demobilisering av contrasstyrkor genomfördes och en drastisknedskäraing av armén pågår. Utvecklingssamarbetetmed inleddes och tillhör landet kretsen av SIDAsprogramländer. Samarbetet regleras av ett tväårsavtal för budgetåren 1990/91-1991/92 men avtalet har förlängts tik och med för att följa det nicaraguanska budgetåret. Sedan det svenska biståndet inleddes har totalt 1 837 milj.kr. utbetalats t.o.m. /91. Med insatser inom och utanför landramssamarbetet uppgick det totalasvenska biståndet till /90 till sammanlagt 300 milj. kr. Det svenska biståndet utgår i formav ett omfattande importstöd och Prop. 1991/92:100 stöd till utveckling avsektoreraa gravor, skog och energi. Bidrag lämnas Bil. 4 även för socialainsatser. Biståndet har alltmer kommit att utformas som ett stöd tillstrakturanpassningen. En växande del av landramen utnyttjas förimportstöd för att reaktivera industri och jordbrak. Stöd lämnas äventik insatser inom mineralutvinning,skogsbrak och energiproduktion. har också bidragit till makroekonomisk rådgivning liksom med extra medelför betalningsbalansstöd. Sektorstödet går till insatser inommineralutvinning, skogsbrak, energiproduktion och lantbrakskooperation.Däratöver lämnas ett snabbt ökande biståndför sociala insatser. Mindre bidrag lämnas för kultursamarbete och kvinnoinsatser.Sektorstödet har i hög grad påverkats av de omfattande makroekonomiskaförändringaraa med nedskärningari statsbudgeten och ett de facto investeringsstopp för nya utvecklingsprojekt. Den nicaraguanska regeringen har understrakit detangelägna i ett fortsatt svensktstöd till ekonomisk tillväxt på kort och medellång sikt. Under rådande ekonomiska förhållanden måste detbilaterala samarbetet stakas om från traditionellt utvecklingsarbete tik ettmer betalningsbalansorien-terat bistånd till stöd förstrakturanpassningsprogrammet. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Disponibelt 1990/91 1991/92 -10,5 Energ i produkt i on Utgående reservation per uppgår till 46,5 milj. kr. Den hänför sig främst tillvarabiståndet och är av teknisk karaktär. /91 avsattes 40 milj.kr.av landramen för sociala projekt och inköp av varor för hälsosektora.Dessutom utnyttjades 15 milj.kr. katatrofanslaget för socialainsatser på bl.a. landsbygden och till stöd för Prop. 1991/92:100demobilisering. Inom varabiståndet utnyttjades medel för import av sjuk- Bil. 4husutrastning och sjukvårdsmaterial. Likaså inom varabiståndet har 12 milj. kr. avsatts för inköp av utrastning tillmödra- och bamavårdsklini-ker. En studie för att identifiera socialaprojekt genomfördes i samverkan med övriga nordiska biståndsorgan. Stödettill mineralsektom är den största enskilda svenska biståndsinsatsen iNicaragua. insatsen pågått har sammanlagt 350 milj. kr. avsatts.Genom insatsen har malmreserver för fortsatt drift säkerställts och investeringar i anrikningsanläggningarmöjliggjort en ökning av guldutvinningen.Föratsättningama för en uthållig gravproduktion är nu goda och intresse frånutländska investerare har manifesterats. Mineralstödet regleras i ett treårigt insatsavtal som löper tillden då insatsen enligt planema kommer att avslutas. Biståndetsyftar till att utveckla ett långsiktigt och uthålligt skogsbrak i ett landdär skogsbrak traditionellt likställts med avverkning. Stöd utgår till uppbyggnad av centrala skogsmyndigheter,utbildning och återbeskogning genomett bondeskogsprogram. Totalt har hittils 261 milj. kr. avsatts, varav30 milj.kr. utbetalades /91. I finns en utomordentlig utvecklingspotential för skogsbrak som påsikt kan bli en inkomstkälla för småoch medelstora bönder samt bidra till en diversifiering av ekonomin och ökadeexportintäkter. Samarbetetmed energisektora inleddes med studier och detaljplanering på vattenkraftssidan. tecknadesett tvåårigt avtal med inriktning på minikraftverk samt ett mindre projekt förbio-energi. har sammanlagt 148 milj.kr. En förstafas i rehabiliteringen av landets störstaoljekraftverk. Planta , avslutades under budgetåret och en andra fasinleddes. Upprastning av energiproduktionen har av angetts som prioriterat för den ekonomiska reaktiveringsom skall följa på stabiliseringsprogrammet. De varaktiga effekteraa avsamarbetet anses betydande genom säkrande av kontinuerlig elförsörjning dekommande åren. Gällande insatsavtal löper till . /91utbetalades 12 milj.kr. Inomramen för detta anslag har finansierat makroekonomisk rådgivning till den nicaraguanska regeringen. För föratses fortsatt rådgivning för ekonomiskplanering och studier av strak- 354 turanpassningsprogrammets effekter.Under 1990/91 utnyttjades drygt Prop. för makroekonomiskrådgivning tik fackministerier och medel Bil. 4 avsattes till förestående privatiseringsstudier. Samarbetetmed har alltmer inriktats på stöd till stabiliseringsansträngningarmed ett omfattande betalningsbalansstöd i formav importstöd för import av angelägna insatsvaror tillindustrin och jordbraket. En mindre del har utnyttjats för inköp avreservdelar till transport- och energisektora. för upprastning avsågverk på . Importstödet an vänds som ett flexibelt komplement tikstrakturanpassningslån och korta krediter från och . SIDA genomför regelbundet studier avimportstödets makroekonomiska effekter för att successivt få underlag för detfortsatta utnyttjandet av importstödet. Studieraa visar på en hög gradav måluppfyllelse. Stödettill lantbrakskooperationen inom landramen inleddes . Till ochmed 1989/90 har 145 milj.kr. anvisats, varav 26 milj.kr. som katastroföistånd.Insatsen genomförs genom () och syftar främst till att stödja etableringen av en kooperativorganisation, ECODEPA (Empresa deCooperativas de Productores Agropecun-nos), på affärsmässig och demokratiskgrand för förbättrad försörjning av insats-och konsumtionsvaror till små och mekanstora bönder samt upphandling ochmarknadsföring av deras produkter. Genom ECODEPA förmedlades dessutom varor, tillåtervändande nicaraguaner från Honduras.Den makroekonomiska situationen har medfört förändrade föratsättningar förlantbrakskooperationens verksamhet. Bönderaas köpkraft och efterfrågan påinsatsvaror har minskat. Privatiseringen har lett till ökad konkurrens förkooperationens försäljningsställen men innebär nya utvecklingsmöjligheter,bl.a. inom förädling och export av jordbraksprodukter. Kukursamarbetet inom landrameninleddes /88 och har sammanlagt uppgått till totalt 6,9 milj.kr. Samarbetet omfattar tre delsektorer. Museiväsendet stöds genomutbildningsinsatser, förbättrade lokaler, utställningsarbete och omfattande renovering av en historisk klos terbyggnad. På bibliotekssidan gesstöd till upprastning av nationalbiblio- teket, boksamlingar och utbildning.Vidare har landets nationalteater re noverats och stöd utgår också för teaterproduktion och publikarbete. arbetet har byggt på omfattande delegering av insatsansvaret till svenska institutioner och organisationer, bl. , Kungli ga och organisationen . trots den svåra ekonomiskasituation kunnat vidareutvecklas och fördju- Prop. 1991/92: 100 pas. Frånsvensk sida har intresset för miljösatsningar betonats i biståndsdialogen och ett kraftigt ökat intresse förmiljöinsatser förmärkts i . Arbete med att rädda resterandenaturskog pågår i de södra delaraa av landet.För 1990/91 anslogs 6,5 milj.kr. av det särskilda miljöanslaget för insatser iNicaragua och /92 väntas stödet växa till 9 milj. kr. SIDAstöder fortsatt integreringen av kvinnor inom de olika sektorer som mottar svenskt bistånd. Särskild uppmärksamhetägnas kvinnoraas situation till följd av det ekonomiska stabiliseringsprogrammetoch vilka möjligheter som finns att mildra effekteraa för särskiltutsatta kvinnor. Inom forskningssamarbetet med SARECges stöd till forskning, som är relateradtill det övriga samarbetet inom grav-, skogs- och energisektorerna samtpå jordbraksområdet kring växtodling. Samarbetet med SAREC inleddes och regleras av ett tvåårigt avtal för budgetåren1989/90-1990/91, omfattande 23 milj.kr. Ett 30-tal svenska enskilda organisationergenomförde under /91insatser i om totak 35 milj. kr. De största bidragen gick tillSwedish (),Arbetarrörelsens interaationella centram (AIC), Utbildning förbiståndsverksamhet (UBV), Svensk volon-tärsamverkan (SVS) och Diakonia.En omorientering av verksamheten frånsamarbete med statliga myndigheter tik samverkan med framväxande nyaenskilda organisationer pågår. Katastroföistånd utgick under /91med 25 milj.kr. tik lantbrakskooperationen, valförberedelser samtrepatriering av nicar-guaner från . Totalt utbetalades under /91 ca282,3 milj.kr. Prop.1991/92:100 Bil. n ■.i.V 'ii(iru|r-i(>f-: «, itii..-(lc- "■yj i l,ii'!v iq .,»: ■...,,.■..-.,■ -'■ . ...J»' /\/)/S/. :i0C7:.I\/-.\ Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling Prop. BiL4 Sri Länka har länge fört en politik med socialinriktning. Trots en låg BNP percapita är medekivslängden hög, , och andelen läs- och skrivkunni-ga88,. Sjukvård och utbildning är kostnadsfri. av baraen börjarprimärskolan. Regeringen söker stimulera tillverkningsindustringenom ekonomiska lättnader i syfte att öka produktionen.Tillverkningsindustrin motsvarar av BNP. Textilexporten har kommit att spela en aktviktigare roll och det traditionella beroendet av export av te, gummioch kokos har minskat. Omkring 100 000 lankesiska gästarbetare fannsfram till kriget i länder kringPersiska viken , främst i . Deras överföringar tillhemlandet utgjorde den 3:e största exportinkomsten med ca 90 miljoner kronor.Bortfallet av dessa remissor har negativtpåverkat den lankesiska betalningsbalansen. Den öppna arbetslösheten uppgår tik 20%.Borttagna subventioner och hög inflation har försämrat de fattigas ochlågavlönades levnadsnivå. Ett långvarigt intemt krig belastar landetsresurser. Ekonomin visade en tillväxt på men varår 1989 endast 2,med en inflation på . FÖr uppges tillväxtenuppgå till 4,. Ökningen beror främst pååterapptagen turism, stigande tepriser och ökad teproduktion. Utvecklingeni Sri Länka präglas fortfarande av den allvariiga väpnade konfliken i denorra och östra delama av landet. har strider återigen pågått mellan den tamilska organisationenbefrielsetigrarna (LTTE) ochregeringsstyrkor. Grova övergrepp på civilbefolkningen har rapporteratsfrån båda sidor. Våldet är mycket omfattande. Dokumentation och information omövergrepp mot de mänskliga rättighetema är förenatmed stora risker för de inblandade. ,, bedriver verksamhet i landet. Deras uppgift är bl.a. att besöka intemeringsläger och fängelser för attregistrera internerade som fängslatsi kraft av undantagstillståndet. uppskattade ICRC antalet interaerade i polis- och arméläger tik ca14000. Amnesty Intemational besökte Sri Länka för första gångensedan år 1982. Direktasamtal har förekommit mellan den lankesiska regeringen och den dominerande tamilska separatistorganisationenLTTE, men ännu förefaller det vara långt till en fredlig, politisklösning av konflikten. De indiska trapperaa lämnade Sri Länka ochett vänskapsavtal har slutits mellan ländema. I de södra delaraa av landet har våldet mellanden singhalesiska extre-mistiska nationaliströrelsen (FolketsBefrielsefront) och regeringen klingat av om dock ej heU upphört. Undervåren 1990 beslutade regeringen om etnisk kvotering vid anställ ning inom det stafiiga förvaUningens alla områden, inklusive polis och 358 För polisen gäller attmanskapets etniska sammansättning skak vara Prop. 1991/92:100 densamma som förbefolkningen i området. Etnisk kvotering tillämpas Bil. 4 även vid intagningtill universiteten. Utvecklingssamarbetetmed Sri Länka regleras av ett tvåårigt samarbetsavtal för perioden1988/89-1989/90, vilket förlängts att även gälla budgetåren 1990/91 och1991/92. Sedan biståndssamarbetet med Sri Länka inleddes har ca1,utbetalats. Samarbetet har dominerats av Kotmalekraftverket. /91 omfattade70 milj. kr. För /92 allokerades inga nya landramsmedel, dåreservationeraa på anslaget var mycket höga.