prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — flydde presidentMengistu landet och en ny provisorisk regeringunder ledarskap av EPRDF tog makten. Den grandläggande deklaration, som antogsvid den etiopiska folkkonferensen , innehåller de demokratiska riktlinjer som den nuvarandeövergångsregeringen har att följa fram till dess allmänna val hålls ilandet efter folkkonferensen.Deklarationen fastslår att fri- och rättigheter samt självbestämmande för allaetiopiska folkslag skall utgöra rättesnöret för övergångsregeringens politik. Respekten för mänskligarättigheter skall således utgöra enav hörapelama för den nya regeringens politik. Många års inbördeskrig skaparstora problem, som det kan ta tid att överkomma. Ett antal före dettapartimedlemmar och andra representanter hålls fortfarande fängslade i avvaktanpå åtal. Merparten av de drygt 200 000 soldater, som hållits samlade i olika läger är på väg att repatrieras till sinahembyar. Även om kriget är slutförekommer enskilda oroligheter. framtid skall avgöras vid enfolkomröstning . styrs regionen av denEPLF-ledda provisoriska regeringen. Med en BNP perinvånare på tillhör ett av världens fattigaste länder. De militära utgiftema har under lång tidsvarat för över hälften avstatsbudgeten och därmed undergrävt möjlighetema att ge stöd till deproduktiva sektorema såsom jordbrakssektora, som drabbats hårt av krig ochnaturkatastrofer. Skuldbördan är mycket stor och bristen på utländsk valutaakut. Landet har dessutom fått vidkännas ett avbrottav de subventionerade oljeleveransema från . Konstantvarabrist och lågt kapacitetsutnyttjande inom industrin har resulterat i kraftiga prisökningar. Det reformprogramsom inleddes och som syftar till en liberalisering av ekonomin har haftviss, om än begränsad, framgång i jordbrakssektora. Den nya regeringenhar förklarat att man kommer att fullföljareformprogrammet med förhöjd energi. Syftet är att införa biandekonomioch ett ökat privat ägande. Etiopientillhör de som mottar ett begränsat intemationellt bistånd. Största bilaterala givare är ochSverige. är störste multilaterala givare av utvecklingsbistånd.Totalt, inklusive katastroföistånd, är EG störst. SedanSverige inledde utvecklingssamarbete med har /90 ca . En fjärdedel därav harutgått i form av katastroföistånd. Över 100 milj. kr. har gått tik enskildaorganisationers utvecklingsprojekt. Biståndet har starkt påverkats av den instabila politiska situationen ilandet. Trots de problem som biståndet varit förknippat med har detfungerat väl. Utvecklingssamarbetet med regleras efterden genom insatsavtal på sammanlagt 40 milj.kr. Något samarbetsavtal har inte ingåtts med övergångsregeringen. Enytterligare förlängning av insats- 312 avtalen till den 1 juli1992 planeras till ett sammanlagt belopp av 60 milj. kr. Inför ett nytt samarbetsavtal kommer ett meromfattande beredningsarbete att inledas. Det kommer att anpassas tillde stora behoven av rehabiliterandeinsatser, som finns inom infrastraktur och jordbrak. Även framöverförväntas katastroföehoven vara stora. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Prop.1991/92:100 BiL4 Undervisning Hälsovård Vattenförsörjning Skog Övrigt(personal och konsultfond mm) Genom det svenska stödet tikundervisningssektora har sedan starten byggts7 500 primärskolor, som bidragit till att en tredjedel av barnen går i primärskolan. Ett skolbokstryckeri harbyggts och utrastats. Under-håksaspekteraa har släpat efter menannars anses stödet vara bra. Stödet tillvuxenutbildning bör fortsätta. I insatsen ingår även samarbete mellanuniversitet. Utbildning är den viktigastekomponenten inom hälsostödet. Utrastning gesockså i begränsad omfattning. I övrigt omfattar hälsostödet mödra- och barnavård, omgivningshygien och ett stöd tillEtiopiens AIDS-program. Inomskogsprogrammet har ca 600 skogstekniker utbildats. Stödet till vattenförsörjningmotiveras i första hand ur katastrofsynpunkt och utgår i de områden somdrabbats härdats av långvarig torka. övrigt Prop.1991/92:100 Personal- och konsukfonden haromfattat många insatser men skall nu "" koncentreras tik stipendiering, stöd till den etiopiskastatistikmyndigheten samt till en fond för konsultstudier. Katastroföistånd och bistånd viaenskilda organisationer skall ses som delarav det totala biståndet till . Dessa insatser kommer framöver attbehövas för rehabiliteringsinsatser inom transportområdet och för förebyggande insatser via enskilda organisationerinom livsmedelsförsörjningen. /91 har för olika humanitärainsatser utbetalats 43,5 milj.kr. Totakutbetalades under /91 ca 365 milj. kr. Prop.1991/92:100 Bil. \J(I Karta:Stig SoéeHind, «StOA Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person -totalt (exkl. östländer) 0,96 milj. (1989) (1989) (1989) 22 1991/92. Ekonomisk och social utveckling °P 1991/92:100 Guinea-Bissauär med en BNP på per capita ett av världens fattigaste länder.Jordbrakssektora svarar för drygt hälften av BNP och för av sysselsättningen. En stor del avbefolkningen lever på självhushållning.Ägarfördelningen av jorden är jämn, vilket medför att inkomstskillnadernapå landsbygden inte är särskilt stora. Den socialasituationen i landet är otillfredsställande. Analfabetismen uppskattas till och medellivslängden ärendast , en av de lägsta i världen. Efter en långperiod av ekonomisk stagnation slöt avtal om strakturanpassningsprogram med IMF och . Sedandess har den ekonomiska politiken gått mot ökad liberalisering, vilket fått vissa positiva resultat. a. harfria valutakurser införts och prisregleringartill stor del avskaffats. Detaljhandelns privatisering och en friare prissättning har gjort att varautbudetökat. Den ekonomiska tillväxten har varit i genomsnitt 5%per år, endast 3,. Den ekonomiska tillväxten har emellertid intelett till att landets skuldsituation förbättrats. Långsiktigainvesteringar i produktiva sektorer har varitblygsamma medan framförallt en generös och okontrollerad kreditgivning gettlandet stora problem i form av bl.a. hög inflation och en övervärderadvaluta följda av underskott i budget och bytesbalans. växte utlandsskulden mycketsnabbt och uppgår till drygt530 miljoner US dollar (eller av BNP). Skuldtjänsten före och efter omförhandling beräknas till 180%respektive av exportvärdet. Landet klarar inte att betala ens enbråkdel av skulden. För atf Guinea-Bissauskak kunna få kontroll över sin ekonomi krävs därföravsevärda skuldlättnader. Strakturanpassningsprogrammethar bl.a. som mål att öka tillväxten i ekonomin, att minska inflationen och attnedbringa underskottet i betalningsbalansentik en acceptabel nivå. har, utanför landramen, via SPA (Världsbankenssärskilda program för ) stött programmet med 20 milj.kr., ochvidare lämnat 20 milj.kr. tik sociala och infrastrakturellabiståndsprogram (SIRP), vars målsättning är att tikföra landet resurser för attmöta de negativa sociala effekteraa av strakturanpassningen. Kraven på att vidta kraftigareåtgärder för att komma till rätta med landets ekonomiska obalanser harskärpts från och sida. Nya utbetalningar avstrakturanpassningslån har därför blockerats. Vid PAIGC:s (Partido Africano daIndependencia da Guiné e Cabo Ver de) extra partikongress fattades beslut om att revidera konstitutionen. avskaffadenationalförsamlingen den lag som tillför säkrat PAIGC rollen som enda statsbärande parti, och 4 5 politiska 316 grapperingar håller nu på att organisera sig som partier. tik nationalförsamlingen medmöjlighet för flera partier att delta Prop. 1991/92:100 samt tillpresidentposten skall hållas senast . En stärkt roll Bil. 4 för premiärministera föratses.Nationalförsamlingen fattade vidare beslut om införande avbl. a. press-, yttrande- och föreningsfrihet. har lagstadgad religionsfrihet, ochtoleransen är förhållandevis stor mellan landets olika etniska grapper.Dödsstraff i fredstid avskaffades . erhåller ettomfattande intemationellt bistånd. uppgickdet till ca , av vilket var krediter och resten gåvor. Denna siffra kan jämföras medexporten som uppgick till 20 milj. US dollar. svararensamt för av det bilateralabiståndet och av det totala biståndet till . och ärtillsammans med , och Nederiändema landets störstabiståndsgivare. Sedan utvecklingssamarbetet inleddes har957 milj.kr. utbetalats t. o. m.juli 1990. Det nuvarande samarbetsavtalet avser kalenderåren 1992 och 1993. Det svenska biståndet lämnashuvudsakligen till landsbygdsutveckling,fiske, undervisning, industri, en personal- och konsultfond samt i formav importstöd. Målsättningen fördet svenska biståndet är främst att söka bidra till att ge landet en bättreresurstillväxt, både vad gäller ekonomisk utveckling och materiella och mänskliga resurser. Tyngdpunkten i det svenskabiståndet har sedan slutet av1980-taiet förskjutits från stöd till produktiva verksamheter till strategiska insatser för kompetensutveckling ochinstitutionsuppbyggnad. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj.kr. Disponibelt 1990/91 1991/92 Utgående reservation 39,6 38,7 (Beroende på resultatet av utvärderingen.) Landsbygdsutveckling Prop.1991 /92:100 Detsvenska stödet syftar till att utveckla och skapa tillväxt inom lantbraket.Under 1980-talet avsattes ca 180 milj.kr. av landramsmedel för ett landsbygdsutvecklingsprojekt i landets norradelar. Programmet har omfattat bl.a. försöksodling, vattenförsörjning, rådgivningsverksamhet, bashälsovårdoch krediter för inköp av redskap. är stödet omformat till ett nationellt program fokuserat påinstitutionella förhållanden samt råd-och kreditgivning. SCB och jordbraksministeriets planeringsenhet,GAPLA, samarbetar kring framtagande av tillförlitlig jordbraksstatistik. Tvåytterligare nationella program, enlantbraksskola och ett för forskning och försöksverksamhet, planeras. Industrisamarbetet har gradvisinriktats på åtgärder som syftar till att förbättra de allmännaföratsättningaraa för industriell utveckling, i form av utbildning av företagsledare och inrättandet av en industrifond. Iövrigt är stödet inriktat på att konsolidera vissa pågående insatseravseende statliga industriföretag. Produktion och lönsamhet vidreparationsvarvet , gjuterietFundicao och vid ett tegelbrak har utvecklats i positiv riktning. Stödet till enskilda industrier är under avveckling, ochkommer att ersättas med en utvecklingsfond administrerad av . Hantverksfiskeprojekteti har pågått . Områdets fiskare levererar ungefär ett tusen ton fisk tillhuvudstaden. De statligt reglerade priseraa på hantverksfisk som tidigarevarit ett hinder för denkommersiella delen av projektet avskaffades . Fiskestödethar omformats och inriktas nu mer mot stärkande av hant-verksfiskemyndigheten , utbildning, rådgivning och viss småskaligkreditgivning. Importstödet,syftar till att förstärka Guinea-Bissaus strakturanpassningsprogram och bidra till en ökad produktion. Stödetmedför vissa krav på landets ekonomiska politik. Det utgörs huvudsakligen avinsats- och incitamentsvaror för landsbygdsbefolkningen. Stödet till undervisningssektoraär under utbyggnad. har det främst syftat till att höjakvaliteten på undervisningen i primärskolan genom stöd till skolmaterial, produktion av läromedel, lärar- ~. fortutbildning och undervisningsforskning. En viktigmålsättning är också Prop. 1991/92:100 att öka antalet utexaminerade elever.Undervisningsstödet kommer även Bil. 4 framledes att omfatta t. ex.decentralisering av skoladministrationen. a. genom ett vaccinationsprogram och ett hälsolabo-ratorium som diagnostiserar och kartlägger främsttropiska sjukdomar. Varabiståndet till hälsosektora administreras avUNICEF/WHO, och omfattar import av läkemedel och sjukvårdsmaterial. Ettpågående basläkemedelsprogram utvärderas . Personal-ochkonsultfonden finansierar expertersom staten rekryterar till sin förvaltning. Via särskilda program stödslandets AIDS-program. Underen treårsperiod 1987-1989 beviljades landet 3x20 milj. kr. i betalningsbalansstöd.16 milj. kr. har ännu ej utbetalats, och /91 lämnades ingetytterligare stöd. 1,4 milj. kr. i biståndsmedel användes under /91 för betalning av vissaskulder garanterade av EKN. Sex personer har under perioden 1986 till 1991deltagit i BITS interaationella kurser. Under år 1991inleddes ett direkt stöd till kvinnor i form av inköp av arbets- ochtidsbesparande jordbraksredskap. SWEDEFUND harhaft ett joint-venture, FOLBl, för tillverkning av fanér och plywood, och SAREC har stött en forskningsinstitution. En insats för stöd till utveckling av rättsväsendet och mänskligarättigheter i är under utredning. , , har gjort insatser inom bl.a. utbildning ochhälsovård. Rädda Baraen stöder ett program med tonvikt på baraens rätt där ettnationellt mödra- och baraavårdspro-gramäven ingår. har stött tillkomsten av ettdaghem. Totakutbetalades under /91 ca. 1991/92:100 Bil. ./-<■ /' \. 40ELHI < utoi",';*. «l'''l'iBättffÄ*p"j*V*' i'. V-': ; »Bar fjEPÄl .. *W",CäS?%5 ' ■ .-> J ■ i \ .. ■■". ;it.. >,, . '11,, >-\. '.--ji* \ ;..Me«li«(»ya «- ■= I/.--'' V-;-------------- «*«' /fDHAKA.4..-L.;/»ur 5 A y-. »Pune .../ .....i"' f Hydeiabad J. å Bengaluka, bukten " 2m 4m em ms los» l.\/)l\h.l (J(I:.l\h.V Befolkningstillväxt/år BNP/invånare (1989) (1980-89)1989 Offentligt nettobistånd/person -1,30kr. Ekonomisk och social utveckling ; 191/92:100 Underdet gångna året har ekonomiska läge allvarligt förvärrats. Deninstabila politiska situationen och de svaga centralregeringaraa har bidragit till att de redan tidigare märkbaraobalansema i ekonomin ytterligare ökat. Höjningama av oljepriset och förlustenav remissor från indiska gästarbetarei samband med kriget i fick allvarliga följder förIndiens skuldsituation. Inflationstakten är tvåsiffrig, valutareserven sjönk som lägst till ett värde motsvarande 2veckors import och budgetunderskottetlåg 1989/90 på av BNP. /92 är regeringens mål att få nedbudgetunderskottet till av BNP. UUandsskulden uppgår till ochskuldtjänstkvoten ligger kring avBNP. Landets kortfristiga skulder har beräknats uppgå till imitten av . När dessa skulder förfaller utgör de en stor påfrestningpå landets betalningsbalans. upptog ettIMF-lån omfattande ca 10 miljarderkronor . Ytterligare lån torde bli nödvändiga och man kommer troligen att anta ettstrakturanpassningsprogram inomramen för IMF. Den nya regeringen har vidtagit genomgripande åtgärder för att få bukt med landets prekäraekonomiska situation och denekonomiska politiken innebär en klar brytning med den tidigare förda. är en regional stormakt med hög teknologiskkompetens, som man har en stor grapp mycket fattiga. Jordbraket ärden dominerande sektora i ekonomin med av sysselsättningen,men av BNP. Den kraftigabefolkningsökningen utgör på sina håll ett hårt tryck på naturresurseraaoch leder till allvarliga miljöproblem. Industrisektom som svarar för av BNP harexpanderat kraftigt . Tillväxten har dock inte varit tillräckligtstark för att kunna ge sysselsättning åt den snabbt växande arbetskraften.Resursema fördelas dessutom ojämnt. Regeringen söker genom liberalisering ochinfrastrak-tursatsningar stimulera industri och jordbrak. har kraftiga liberaliseringar på handels- och exportområdet skett. Allmännaval hölls efter en valkampanj med många våldsinslag under vilken ledaren för , RajivGandhi, föll offer för ett attentat. Valen ledde till attKongresspartiet formade en minoritetsregering. Andra viktiga partier ärJanatha och det hinduiska Bharatiya Janatur-partiet. Dessutom förekommerflera andra partier vilka mer utpräglat företräder olika särintressen. Inomramen för landets demokrati råderyttrandefrihet och möjlighet till politisk organisering. är enkontinent präglad av en mängd konflikter mellan olika etniska, religiösa och politiska grapper.Trots domstolsväsendets oberoen de är rättssäkerheten i fleraavseenden urgröpt. Med stöd av speciella säkerhetslagar mot bl. a. terrorism,hölls tiotusentals människor fängslade av politiska skäl. Omfattande fangslanden, tortyr och våldsamma sam manstötningar rapporterades bl. a. från och Kashmir. I denna och ' andra delstater hade direktstyreav centralregeringen införts sedan del- Prop. 1991/92:100 statsförsamlingaraa upplösts. En oroväckande utveckling mot alltfler brott motmänskliga rättigheter kan noteras . Det sker mot bakgrandav ökade separationssträvanden ofta knutna till terrorism i vissadelstater, samt skärpta motsättningar pågrandval av främst religion och kasttillhörighet. Det djupt rotadekastsystemet bidrar till att göra tik ett hierarkiskt samhälle. Till detta kommer att kvinnans ställning är svag, bl.a. har en överdödlighet bland kvinnor. får förhållandevis liteutvecklingsbistånd per invånare trots att landet har en av världens lägstainkomster per capita. De multilaterala organisationerna är de största givaraa.Sverige står för en ringa del av bistånd, och i reala termer har detsvenska biståndet minskat . utvecklingssamarbete med reglerasav ett treårigt samarbetsavtal för budgetåren 1989/90-1991/92.Landramen uppgår till . per år.Biståndssamarbetet inleddes och tillkom det förstasamarbetsavtalet. Till och med /91 häromkring 6 313 milj. kr.betalats ut. Det svenska samarbetet är främst inriktat pålandsbygdens fattiga grapper, genomhälso- och utbildningsprojekt, skogs- och markvård och miljösatsningar. Dessutom finns det ett samarbete påenergiområdet. är ett mycketstort land med stark men tung byråkrati. Projekt tar därför attbereda, men de blir å andra sidan väl genomarbetade och genomförda. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Disponibelt 1990/91 1991/92 Skogsbruk med markvård Hälsovård Dricksvatten Föroreningskontrol1EnergisamarbeteExportfrärajande Undervisning Konsultfond Reservationenför 1990/91 uppgår till 109 milj. kr. vilket främst är en följd 322 av att verksamheten i försenats avoroligheteraa i området. Skogs- och markvård Prop.1991/92:100 Samarbetetinom skogs- och markvård avser främst stöd till byskogsbrak i delstateraa , och . Underåret påbörjas även en insats i . Arbetsintensiva former av planteringoch skogsbrak är en del av stödet ochansträngningar görs för att få ökat kvinnligt deltagande i projektet. Föratominsatser av miljö- och markvårdskaraktär inom skogs- och dricksvattenprogrammenhar en insats avtalats avseende industriella luft-och vattenföroreningar medinriktning på utbildning av miljöinspektörer. Inomhälsosektora stöds immuniseringsprogram för mödrar och bam via UNICEFoch WHO, samt de nationella lepra- och tuberkulosprogrammen. leder även dricksvattenprojekt, vilka stödsav . Det rör dels ett nationellt program för dricksvatten medomgivningshygien, dels ett integreratprojekt (SWACH) i med betoning på vattenbuma sjukdomar. Undervisning stöds genom ettinnovativt primäratbildningsprojekt med inslagav informell undervisning i stamområdena i . Undervisning avses fåökad betydelse i det framtida samarbetet och ett nytt stort programavseende primäratbildningen i hela är under beredning. Energisamarbetet med Indiendomineras av Uri-kraftverket i Kashmir, vilket avtalades . av landramsmedel ingår SEK-och BlTS-krediter på 1 300 resp 1 400 milj. kr. samt en kredit från nordiska investeringsbanken och brittisktbistånd. Vattenkraftverket som planeras få en installerad effekt på 480MW och beräknas kosta ca 6 miljarder kronorgenomföres under svensk ledning av ett konsortium. Störningar igenomförandet på grand av säkerhetsproblem har uppträtt . Arbetet nedlades då två svenska ingenjörer knutna till projektet kidnappades och återapptas inte förränbyggkonsortiet ansett sig ha nått en tillfredsställande lösning av säkerhetsfrågoraai samarbete med de indiska myndighetema. Stöd till kraftöverföringsprojekt, minikraftverkoch energisparande utgör de övriga delama i energisamarbetet. Utanförlandramen får svenska enskilda organisationer SIDA-bidrag om ca 20 milj.kr. Ettfyrtiotal indiska organisationer som driver pro- Prop. 1991/92:100 gram förutveckling av kvinnomas situation erhåller direktstöd om totalt Bil. 4 ca 5milj. Direktstöd utgår också till ett antal indiska organisationerför landramsanknutna insatser avseende byskogsbrak, dricksvatten ochmiljöaktiviteter. är dessutom en av destörsta mottagaraa av u-krediter. Totakutbetalades under /91 ca 388,9 milj.kr. f 4» Vietattte B8*»,«ef'"»' \fS4»?«B«!obi» B»a Vfetty ) Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person -totalt (exkl. östländer) 0,36 milj. (1989) (1980-89) (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling iJP- 1991/92:100 har KapVerde drabbats av allvariig torkaoch självförsörjningsgraden för jordbraksprodukter har sjunkit tik 5-10%.För sin överievnad är landet starkt beroende av livsmedelsimport. Skördaraa skulle inte ens under de mestgynnsamma väderieksförhållanden kunna täcka mer än avbefolkningens behov eftersom landets jordbrakspotential är synneriigenbegränsad. Landets egen produktion svarar för drygt hälftenav de samlade ekonomiska resurserna,och täcker i princip utgiftema för offentlig och privat konsumtion. Investeringar finansieras till entredjedel med emigrantremis-sor ochtill två tredjedelar med intemationella lån och gåvobistånd. Trots en svag resursbas och ett stort utlandsberoendeuppgår tillväxten till åriigen, och i enlighet med normerklassas , med en BNP percapita på ca , inte längre som ett av världens fattigasteländer. Den nya regeringen prioriterar investeringar inomfiske, turism, tjänstesektom och industrin. Varaexporten består främstav bananer, fisk och skaldjur, och importenav livsmedel, drivmedel, maskiner och verkstadsprodukter. Ett stort problem för landet är bristen påsysselsättning. Endast hälften av den arbetsföra befolkningen är fukt ellerdelvis sysselsatt, medan de övriga helt saknar arbete. De är för sittupphäke beroende av stöd från familjemedlemmar, hemma eller i utlandet.Kvinnoraa drabbas hårdast av undersysselsättningen. Trots att av befolkningen, som uppgårtill 360 000, har utvandrat under desenaste 20 åren är befolkningstillväxten 2,7%.Regeringen planerar att söka reducera tikväxten till 1,. UNFPA harinlett ett omfattande befolkningsprogram i landet. höll sinaförsta demokratiska parlaments- och presidentval sedan självständigheten år1975. Oppositionspartiet (Movimento paraa democracia) vann en förkrossande seger över PAICV (Partido Africano deIndependencia de Cabo ), det tidigare enda tillåtna partiet. Till ny president valdes . Regeringsskiftet innebaren stegrad utveckling mot ökad liberalisering och privatisering av näringslivet.Vikten av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter betonas. Det interaationella biståndet till KapVerde är av största vikt för landets överlevnad. Det interaationella biståndetuppgick tik 77 milj. US dollar. svarar för av det bilaterala biståndet. EG och dess medlemsstater, främst ,och , spelar en avgörande 326 rok vad gäker biståndet inomjordbrakssektora. Andra givare, som Prop. 1991/92:100 och , stödjerenskilda investeringar. FN-organ, Världsbanksgrappen, Bil. 4 och Afrikanskautvecklingsbanken ger också betydande bistånd. Livsmedelbiståndet utgör näraen fjärdedel av det totala biståndet. Det svenska utvecklingssamarbetet med Kap Verdeinleddes . Fram t.o.m. /91 hade totak 605 milj.kr.utbetalats. gäller ett treårsavtal för åren 1992 till 1994.Samarbetet är inriktat på insatser för atttrygga den kapverdiska befolkningens överlevnad samt att i övrigt bredda basenför produktiv verksamhet och därigenom öka möjlighetema tillsjälvförsörjning. av det svenska stödet utgår i form av importstöd.Något sektorstöd administrerat av SIDAförekommer inte och verksamheten följs direkt från . Samarbetetfungerar mycket bra. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Utbetalt 1990/91 Planerat 1991/92 Personal- och konsultfond 12,8 10,0 Importstödetbestår huvudsakligen av basförnödenheter, insatsvaror, fordon ochreservdelar. lämnas stödet obundet. I kunskapsöverförandesyfte sköts upphandlingen i allt större utsträckning av kapverdiska myndigheter med endast en begränsad inblandning från . De varor som köps upp användsfrämst för sysselsättningsskapande beredskapsarbeten såsom vägbyggen,markvårdsprogram etc, vilka bedrivs i kapverdisk regi. Fondenfinansierar främst rekrytering av utländsk expertis och vissaprojekteringsarbeten.