prop · GF0380 · 1991-12-31 00:00:00 — Beslutom att inskränka asylrätten med hänvisning till att särskilda skäl föreliggermed hänsyn till mottagningsresurserna kan fallas av regeringen utan riksdagenshörande. har skett , första gången . I december1989 fattade den dåvarande regeringen beslut i några enskilda ärenden avinnebörd att utöver konventionsflyktingar endast de som hade särskillstarkt skyddsbehov i fortsättningen skulle kunna påräkna asyl. Beslutet avsåginte någon viss grupp utan gällde asylsökande från alla länder. Det är svårt alt entydigtmäta vilken effekt inskränkningen i asylbestäm melserna har haft. Klart är emellertid att andelen avslagsbeslut hos har ökat. Denna andel var genomsnittligt 27,. redovisas den till . I vilken utsträckning denna minskning beror på skärpt asylprax is eller på andra förhållanden går dock inle atl avgöra. år 1991redovisade invandrarverket en nedgång i Skr. 1991/92:80 handläggningslidenför nya asylsökande. räknade då med att om inte någon ny storoförutsedd inströmning av asylsökande skulle ske 1992komma ned i två ä tre månaders genomsnittlig handläggningstid. Dendåvarande regeringen bedömde genom beslut i elt par enskildaärenden att lång vistelse i skulle medföra all en asylsökande kundebeviljas uppehållstillstånd på humanitär grund, såvida inte särskilda skäl idet enskilda fallet talade emot. Sådana skäl kunde vara säkerhetsskäl,brottslighet, vandel i övrigt, dokumentlöshet och/eller annan illojalitet. Iregeringsförklaringen anfördes alltså att praxis vad gällerbehandling av ansökningar om asyl successivt kommer att anpassas till detnormala. Genombeslut har regeringen konstaterat alt de förhållanden, somföranledde den dåvarande regeringen att skärpa kriterierna för atl få asyl, intelängre föreligger. Regeringen har därför i ett enskilt ärende beviljat asyl person, som bedömts vara de facto-flykting, men som inte skulle ha fållstanna här med en så snäv tillämpning av utlänningslagen som gällt under detvå . Del är den enskildes skyddsbehov som bör underställas enstrikt lillämpning av utlänningslagens bestämmelser. Regeringenhar uttalat att vistelseliden i inte bör tillmätas särskildvikt vid bedömningen av en asylansökan. Vistelsetiden bör i fortsättningenbeaktas som en av flera omständigheter som kan men inle nödvändigtvis måste leda till alt uppehållstillstånd beviljas. Särskildahänsyn måste emellertid även fortsättningsvis tas till familjer med barn. Om inlesärskilda skäl talar däremot, får en ansökan om uppehållstillstånd beviljasmedlemmarna i familj, om det i familjen vid besluts-tillfället finns ett barnsom fullgjort minst tre terminer i svensk skola, förskola eller liknande,sedan ansökningen gjordes. Elt tillägg till utlännings-förordningen av dennainnebörd har beslutats. Slutligenbeslöt regeringen om särskilda övergångsvisa bestämmelser för utlänningar, somvid den nämnda förordningens ikraftträdande vistats i mer än 18 månaderefter det att ansökan om uppehållstillstånd gjorts, men som inle fått slutligtbesked. I dessa fall får uppehållstillstånd beviljas, om inte särskilda skältalar emot det. Detsamma gäller familj, med barn som är eller äldre, somvistats i landet. Detförekommer att många asylsökande kommer hit utan vare sig identi tets- eller färdhandlingar. Det hör till flyklingskapets natur att en männi ska som hals över huvud flyr från fängelse och tortyr eller annan akut förföljelse kan ha mycket svårt att förete giltigt pass eller andra erforderli ga identitetshandlingar. I många fall är del emellerlid uppenbart att de sökande måste haft sådana när de startade resan. Del gäller särskilt biljet ter och andra färdhandlingar. fall, där den asylsökande således vid ankomslen saknar såväl identi- Skr. 1991/92: 80 tets- som färdhandlingar, försvåras utredningen starkt.Handläggningstiderna förlängs och avvisning till ett första asyllandomöjliggörs inte sällan. Detförs inte någon samlad statistik över hur många som är utan dokument när desöker asyl. Del är emellertid klart att av asylsökande från vissa länder sågott som alla saknar både pass- och färdhandlingar. Enundersökning som gjordes visar all av de asylsökande vardokumentlösa . Motsvarande andel var . 1en särskild arbetsgrupp med anknytning till UNHCR, i vilken ingårrepresentanter för några europeiska länders regeringar och företrädare förolika frivilligorganisationer, pågår arbete med att analysera olika åtgärder föratt komma till rätta med dokumentlösheten. En åtgärd som diskuteras är ettsamarbete mellan olika länder i fråga om identitetskontroll. Detförekommer att dokumentlösheten sätts i system. För sådan organiseradverksamhet finns i utlänningslagstiftningen en straffbestämmelsesom innebär att den som i vinningssyfte planlägger eller organiserar verksamhetsom är inriktad på att främja att utlänningar reser lill ulan passeller de tillstånd som krävs för inresa hit kan dömas till böter ellerfängelse. StrafiPmaximum har höjts från ett till fängelse. Den1 trädde de av vilandeförklarade delarna avutlänningslagen i kraft. Dessa delar rör bestämmelser om kroppsvisitation ochförvarstagande av identitets- och/eller ulredningsskäl och syftar till attkomma tillrätta med den ökande dokumentlösheten. Rikspolisstyrelsenhar under /91 redovisat att 540 personer har tagits i förvar avutredningsskäl samt 545 personer av identitets-skäl. Det bör anmärkas all enperson som las i förvar av identiletsskäl därefter kan omfattas av elt beslutom förvar av utredningsskäl. Intentionernabakom de nya reglerna utlänningslag har varit att minska utrymmetför förvarstagande av utlänningar under (prop. 1988/89:86 s. 99). Förvarav barn får inte ske av identitets- eller utredningsskäl. Barn får endast tas iförvar i samband med alt verkställighet av ett avlägsnandebeslut skall ske.Under /91 har redovisat att 595 utlänningarunder tagits i förvar. Med några enstaka undantag har dessa tagits iförvar tillsammans med sin/sina vårdnadshavare. Frånden till har följande antal utlänningar under varit iförvar: Delbör anmärkas atl ett förvarsbeslul som löper över ett månadsskifte redovisas som två beslut i statistiken. 3 1991/92. ökningenav beslut atl ta barn i förvar som skett sedan de nya reglerna Skr. 1991/92:80 trätti kraft var motivet för den förra regeringen alt ge ett uppdragtill att belysa de förändringar som skett beträffandemyndigheternas bedömning och hantering avseende föryarstagande av utlänningarunder . överlämnade sin undersökning . Undersökningen,som omfattar oktober månad , visar att andelen barn somtagits i förvar i samband med verkställighet beräknasha minskat från knappt 11 tiU 8,samt att andelen beräknats ha ökat tilldrygt . Andelen barn i samband med avlägsnandebeslut har avrikspolisstyrelsen beräknats efter andelen barn bland det totala antalet asylsökande(för de tre angivna åren). Enligt kanorsaken till den beräknade ökningen vara atl många avlägsnandebeslutunder senare delen av detta år gällde familjer med många barn. Detförs inte någon fortlöpande statistik över hur många barn som berörs av ett lagakraftvunnetavlägsnandebeslut. Inom har en undersökning jyortsav antalet utlänningar under som berörts av avlägsnandebeslut månad som undersökning omfattar. Dennaundersökning utvisar alt andelen barn bland kosovoalb.aner som berörts av ett avlägsnandebeslutuppgick till och bland bulgarienturkar tifl . Rikspolisstyrelsenhar genom ett ytterligare regeringsbeslut fåll i uppdrag attgöra en fördjupad undersökning när det gäller förvarstagande av utlänningarunder . Denna undersökning skall omfatta . Uppdragetredovisas , varefter erforderliga åtgärder föi att, ienlighet med lagens intentioner, nedbringa antalet förvarstciganden av barnskyndsamt kommer att beredas. Svenskpraxis för invandring av anhöriga till personer bosatta i är generös ijämförelse med många andra länders. Make/maka och sammanboende samt ogiftabarn till personer bosalla här, beviljas regelmässigtuppehållstillstånd för bosättning i . Homosexuella förhållandenjämställs med heterosexuella. Äktenskap med minderåriga liksom månggifte gerdäremot inte rätt till bosättning här. Enordning med uppskjuten invandringsprövning under i princip tillämpas närdet gäller ingångna äktenskap eller samboförhållanden. Om förhållandetupphör före tvåårsperiodens utgång tar man hänsyn till samtliga omständigheteri ärejidet när man bedömer om utlänningen ändå skall få stanna. Sådanaomständigheter kan exempelvis vara att utlänningen är väl etablerad i arbetslivet,att del finns barn i förhållandel, att utlänningen kan ha råkat i en utpressningsliknandesituation eller löper risk atl bli socialt utstött vid en avvisning lillhemlandet. Bådeensamstående förälder och föräldrapar kan under vissa förutsätt- 34 ningarfå bosätta sig hos barn i . Även andra anhöriga kan under Skr.1991/92: 80 vissa förutsättningar få bosätta sig här. Det kan gälla t. ex."sista länk", dvs. en person, undanlagsvis flera, vars samtliga närasläktingar är bosatta i . Anhöriga till politiska flyktingar bedömsnågot generösare. Viseringsfrihetinfördes för medborgare i och för medborgare i och . togsmotsvarande beslut avseende medborgare i . Dånya riktlinjer för invandringspolitiken antogs gjordes uttalanden fören generösare viseringspraxis, framför allt i fråga om släktbesök. När detgäller nära anhöriga, och när omständigheterna är mycket ömmande, bör viseringges, om det inte framstår som uppenbart att avsikten med besöket är en annan änden uppgivna. 1 mindre behjär-lansvärda fall bör regeln vara att viseringbeviljas, om det inte framstår som sannolikt atl syftet är annat än detuppgivna. leder utvecklingen av denna praxis. Deriktlinjer för viseringar som invandrarverkets styrelse beslutade om åren 1987och 1990 gäller alltjämt och avser bl.a. medborgare i och Bangladesh.Riktlinjerna innebär bl. a. alt det är sökanden som skall göra troligt attsyftet med resan lill är ett besök och inget annat. 1 riktlinjernaingår även vissa huvudregler för bedömningen av viserings-ansökningar fråniranska medborgare. Beslutom förändringar i viseringsreglerna innefattar en mängd olika avväganden avsåväl utrikespolitisk, handelspolitisk, turislpolitisk som invandrarpolitiskkaraktär. I enlighet med den nordiska passkontrollöverenskommelsen strävarockså efter nordisk harmonisering i dessa frågor. Bl.a.i syfte att påskynda handläggningstiderna i viseringsärenden har invandrarverketbemyndigat ett stort antal utlandsmyndigheter all själva bevilja visering undervissa förutsättningar. Efler ändringar av vissa bestämmelser i ullänningsförordningen(1989:547) har invandrarverket bemyndigat 15 svenskautlandsmyndigheter att även avslå vise-ringsansökningar. gäller bl.a.utlandsmyndigheterna i , , , , , och . Närdet gäller viseringar för sydafrikanska medborgare har regeringen i en nyförordning (1991:836) föreskrivit när visering skall beviljas resp. avslås.Förordningen innebär bl.a. all visering skall vägras om besöket avserdellagande i sport- och idrottsevenemang eller sådan affärsverksamhet som detråder förbud mot. v Asylsökande och flyktingar i tillståndsprövning Skr. 1991/92:80 och mottagande 1.Asylprövning m. m. Asylsökandetas normalt emot för asylutredning på en utredningssluss, där polisen ochinvandrarverket samarbetar. Som riktmärke gäller att polisen skall utredaasylansökningarna och att invandrarverket därefterskall kunna fatta beslut i klara fall. 1 ärenden, som inte är så klara attbeslut kan fattas omgående, skall invandrarverket normalt kunna fatta beslutinom från det att polisens utredning är slutförd. I ärenden som överklagashos regeringen skall, enligl riktlinjerna beslut normalt kunna fattas inom sexmånader från det att asylutredningen påbörjades hos polisen. Polisensutredningansvar kommer fr.o.m. atl överföras lillinvandrarverket. är beräknad för ca 30000 asylsökande per år.Invandrarverkets anslag för /91 utgick vidare från ca 210000 lillståndsärenden(viseringar, uppehålls- och arbetstillstånd etc.) och ca 20000medborgarskapsärenden. /91 sökte närmare 21 000 personer asyl. Antalettillståndsärenden uppgick under /91 lill ca 195000. Antaletmedborgarskapsärenden uppgick till ca 23000. Utvecklingenav handläggningstider och ärendebalanser Hospolismyndigheterna fanns vid budgetårets utgång ca 1 100 öppna asylärenden,vilket är ca 5 400 asylärenden färre än föregående budgetår. Under hösten 1991har därefter antalet öppna asylärenden hos polisen åter ökat i takt med detökade antalet asylsökande och uppgick till ca 3 000. Huvuddelenav de asylsökande som kom fick sitt ärende utrett avpolisen inom en månad. var den genomsnittliga utredningstidenca . Antaletinkomna asylärenden lill invandrarverket har under /91 vidaöverstigit antalet a<;ylsökande till . Anledningen till den storaskillnaden är dels eftersläpningen i polisens avarbetning av utredningar, dels eltökat antal avgjorda grundärenden hos invandrarverket som lett tillöverklaganden. Ökningen har varit 68%jämfört med perioden juli lill . Det stora antalet asylsökandeunder ökade ju först trycket på polisens utredningsresurser för attdärefter flyttas över på invandrarverket och . Somen följd av det ökade antalet inkomna ärenden ökade ocksåbalansen av öppna ärenden. Den var 1991 ca 23000, varav20600 avsåg första instans. Invandrarverketerhöll i tilläggsbudgeten för /91 en kraftig förstärkning av resurserna för handläggning av asylärenden. bakgrundhärav har invandrarverket genom nyanställningar, övertidsin- Skr.1991/92:80 satser samt effektivisering av rutiner klarat av att avgöra närmare54000 asylärenden exkl. statusfrågor, Motsvarande antal för /90var ca 31900 ärenden. Den30 fanns ca 17400 öppna ärenden hos invandrarverket, varav 14600avsåg första instans. Minskningen av ärendebalansen har fortsatt under hösten1991. var antalet öppna asylärenden ca 14200, varav ca 12300 avsåg första instans. Dengenomsnittliga handläggningstiden var igrundärenden, i överklagandeärenden och i de fall den somfått utvisningsbeslut inkommer med förnyad ansökan. Målen förhandläggningstider klarades i av de avgjorda grundärendenoch av de överklagandeärenden som invandrarverket tog ställning till. Vadgäller verkställda avvisningar hade polisen drygt3400 avvisningsärenden som inte var verkställda. Av dessa var drygt 2 300personer efteriysta av polisen. Föratt kunna möta den ökade tillströmningen av överklagandeärenden i ,ett resultat av de ökade avarbetningar i tidigare led i asylprocessen,tillfördes även utlänningsenheten inom ökaderesurser. Under /91 harhuvuddelen av de ärenden som förts vidaretill regeringen kunnat avgöras . Antalet öppna avvisnings-/ulvisningsärendenhar dock ökat kraftigt med betydligt längre väntetidersom följd. Förstärkningen av resurserna förväntas emellertid motverka detta,särskilt i kombination med inrättandet av . Överföringav utredningsansvaret i asylärenden från polisen till invandrarverket Regeringenuppdrog åt att i samråd med RPS och berörda polismyndighetergenomföra en överföring av utredningsansvaret i asylärenden frånpolismyndigheterna lill . Uppdraget innefattas inte av någonändring när det gäller ansvaret för att genomföra en s.k. grundutredning när enutlänning begär asyl. Denna uppgift skall ligga kvar hos polismyndigheterna somliksom också skall svara för gränskontrollen samt delgivning ochverkställighet av avlägsnandebeslut. Genomöverföringen av utredningsansvaret får invandrarverket ett samlat ansvar förtillståndsverksamheten och ökade möjligheter till rationell samordning avhandläggningen av asylärenden. Därmed inriktas också polismyndigheternasuppgifter på mer polisiära arbetsuppgifter. Uppdraget att överföra utredningsansvareti asylärenden omfattar också en överföring av ansvaret för de särskildaförvarslokaler som finns vid utredningsslussarna. Regeringenhar i proposition (1991/92:30) om en särskild att en fristående myndighet, , inrättas för attöverpröva vissa utlänningsärenden. Nämnden bör enligt propositionen i principöverta den överprövning enligl utlännings- och medborgarskapslagstiflningensom åvilar regeringen. Särskill vikliga eller känsliga ärenden skall dockliksom nu överlämnas till regeringen, antingen direkt från invandrarverketeller också från . Dennya myndigheten skall enligt propositionen starta sin verksamhet den 1 januari1992. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (SfU04, rskr.39). Somtidigare har redovisats minskade antalet asylsökande kraftigt under budgetåret1990/91. Genom att antalet asylsökande minskade som antalet beslut iasylärenden ökade under slutet av budgetåret och genom att tillgången påkommunplatser var god kunde antalet inskrivna på förläggning minska. Antaletinskrivna på förläggning minskade under /91 med ca 5 600personer och uppgick vid budgetårets slut till ca 24100 personer varav ca 1600var inskrivna på sluss. Vid ingången av budgetåret fanns fem slussar varav entillfällig samt 51 tillfälliga annex, knutna till de fem slussarna. Den 30juni 1991 fanns endast fem tillfälliga annex knutna till de fem slussarna. Vidbudgetårels början fanns 80 förläggningar och vid utgången fanns 91 stycken. Kostnadernaför förläggningsverksamheten var under /91 ca . Somredovisats har invandrarverket under budgetåren 1990/91 och 1991/92fått kraftiga förstärkningar av resurserna för prövning av asylärenden. Genomdessa resursförstärkningar minskas handläggningstidema och därmed platsbehoveti förläggningssystemet. Fr.o.m. har förläggningspersonalenfått till uppgift att underrätta de asylsökande om invandrarverkels negativabeslut samt informera om regeringens negativa beslut. har fastställt en avvecklingsplanför förläggningsverksamheten. Platsbehovet påverkas emellertid också i höggrad av antalet nya asylsökande och av antalet asylsökande som får avslag avSIV och överklagar samt handläggningstidema i andra instans. Underhösten 1991 har såväl antalet asylsökande som väntetiden på regeringsbeslutökat. Antalet personer som bor på invandrarverkets anläggningar uppgick vidutgången av september månad 1991 lill 26100 personer. Motbakgrund av den här utvecklingen kommer den planerade avvecklingsplanen av förläggningsverksamhelenatt få ske i ett långsammare tempo än planerat. Mellan 1 400 och 1 600anställda inom invandrarverket kommer att beröras av avvecklingen. Bl.a.har invandrarverket gjort en genomgång av den verksamhet som 38 Genomgången har resulterat i ett antal rikt- Skr.1991/92:80 linjer för verksamheten. Iförsta hand förutsätts de asylsökande ta ansvar för sitt och sin familjs dagligaliv så långt de praktiska förutsättningarna tillåter, dvs. sköta sin egenmatlagning, städning, barnpassning och att själv ta de kontakter med t. ex.sjukvård och samhället i övrigt som kan behövas. Förläggningenförutsätts erbjuda viss verksamhet i organiserad form: undervisning i svenska,barn- och fritidsverksamhet, studiecirklar eller kurser kring olika ämnen etc.Det eftersträvas också att asylsökande i organiserade former medverkar i driftoch förvaltning av förläggningarna. Påmånga förläggningar finns ett väl utvecklat samarbetemed olika organisationer på förläggningsorten idrottsföreningar och andraintresseorganisationer, ideella föreningar samt kyrkor och religiösa samfund. Iförläggningskommunerna anordnas undervisning för skolpliktiga barn ,i de flesta fall i s.k. förberedelseklasser. När situationen så tillåter,placeras barnen i reguljära klasser. har särskilt uppmärksammatde ensamma barnen och utarbetat nya rutiner för att ta emot barnen, utse godman och juridiskt ombud samt för att klara polisutredning och beslut. Barnenskall kunna få besked från verket räknat från inresan tillSverige. Hälsoundersökningerbjuds samtliga asylsökande, , när de tas emot påutredningssluss. Uppföljning av de genomförda hälsundersökningarnaförbereds. En revidering av Allmänna råd från sociabtyreben (1988:8), pågårför att få ett väldefinieral innehåll för hälsovård och akutvård. Fråganom arbete för asylsökande utreds med utgångspunkt i bl.a.uttalandena i socialförsäkringsutskoltets betänkande 1990/91 :SfU 13. Utredarenskall utgå från att asylsökande under vistelse på förläggning bör kunnamedverka i det praktiska arbetet på förläggningen. Som tidigare nämnls harfrågan om möjlighet för asylsökande att ta arbete på den reguljäraarbetsmarknaden brutits ut ur uppdraget för snabbehandling i särskild ordning.Utredningens arbete skall, som tidigare nämnts, vara slutfört senast den 30juni 1992. Det kommunalaflyktingmottagandet Skr. Detnuvarande systemet för flyktingmottagande infördes . 1nedanstående tabell ges en statistisk överblick över det kommunala mottagandetsedan år 1985. 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991* Underde första åren omfattade en stor del av det kommunala mottagandel ävenasylsökande, vars ansöknitngar om uppehållstillstånd fortfarande behandlades.Riktlinjerna för mottagandet har emellertid ändrats genom beslut ochfr. o. m. skäll normalt endast personer med uppehållstillstånd tasemot i kommunerna. Flyktingmottagandetbygger på att ett flertal av kommuner medverkar i flyktingmottagandet,så alt inte bara de största och traditionella mottagarkommunerna får bäraansvaret. Många flyktingar har dessutom upptäckt att det finns fördelar medatt bo i en liten eller medelstor kommun och att behovet av service, tillgångpå utbildning och arbete inte bara finns i storstadsområdena. Under budgetåret1990/91 medverkade sammanlagt 278 kommuner (av 284) i flyktingmotlagandel. /91 minskade antalet asylsökande som fick tillstånd att stannai , vilket naturligtvis också påverkade kommunernas flyktingmottagande.Under budgetåret togs .sammanlagt ca 18200 personer emot i kommunerna jämförtmed 22 800 budgetåret närmast före. Mottagandet beräknas emellerlid öka /92. Invandrarverkethar lämnat en första rapport lill regeringen om uppföljningenav statsbidragssystemet för kommunalt flyktingmottagande. Rapporten avserperioden den till . Av rapporten framkommer bl.a. att summan av alla mottagna i kommunerna uppgår till ca 12 800. Härav harca 8 700 tagits emot från förläggning. Totalt finns 20132 avtaladekommunplatser . Vad avser familjetyper för de kommunrnottagna återfinnsnästan hälften inom kärnfamiljen. Vuxna utan barn utgör ochensamstående med barn av de mottagna. Barn utan vårdnadshavare uppgick tillca 130 personer. Kommunernafår statlig ersättning för mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar enligt förordningen (1990:927) om statlig ersätt ning för flyktingmottagande m.m. samt för bistånd som lämnas enligt lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m. fl. Nuvarandeersättningssystem trädde i kraft och Skr. 1991/92:80 grundarsig på proposition (1989/90:105, SfU21, rskr. 281) om samordnat flyktingmottagandeoch nytt system för ersättning till kommunerna, m. m. 1 den nämndapropositionen redovisas också ett program för att underlätta för flyktingar attsnabbare få en förankring i svenskt arbets- och samhällsliv. Huvudsyftet medförändringen av ersättningssystemet är att stimulera kommunerna att vidtaaktiva åtgärder för att flyktingarna snabbare skall kunna bli självförsörjande. Kommunernaförutsätts göra upp individuella planer förflyktingarnas introduktion i det svenska samhället. Planen skall alltid göras isamråd med flyktingen själv och i samverkan med arbetsförmedlingen på orten. Iprogrammet för aktivt och samordnat flyktingmottagande betonas särskilt, attdet behövs en helhetssyn och en samordning mellan olika myndigheter i arbetetmed flyktingar. Vidare understryks viklen av all de fackliga organisationerna,arbetsgivarna och frivilligorganisationerna får en mer aktiv roll än . Irapporten (Ds 1991:5) Mångfald och samverkan i flyktingmottagandet frivilligaorganisationers roll, som publicerades , redovi sas insatser centralt, regionalt och lokalt som görs av frivilligorgani sationerna inom flyktingmottagandet. Vidare framhålls att samverkan mellan det offentliga och frivilligorganisalionerna bör kunna breddas och fördjupas ytterligare, främst som utgör ramen för det samordnade, lokala flyktingmotlagandel. Kostnadernaför ersättning till kommunerna uppgick under /91 till ca 2,4miljarder kr.