prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Jag föreslår att regeringen begär riksdagensbemyndigande att få göra utfästelse om högst två gånger anslagsbeloppet. Stöd till ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder Tungaskuldbördor har undergrävt den ekonomiska och sociala utvecklingen i många u-länder.Skuldkrisen utgör ett allvarligthinder för länderaas möjligheter att mobilisera de resurser som behövs för att de skall kunna åstadkommaekonomisk och social återhämtning och lägga granden för en långsiktigt hållbarutveckling. Särskilt utsatta är defattigaste, skuldtyngda länderaa i . För många medelinkomstländer, främst i , utgörskuldkrisen också ett allvarligt utvecklingshinder. För att deskuldtyngda u-länderaa skall kunna återapprätta tillväxten och komma ur den ekonomiska krisen är detnödvändigt att ekonomiska reformprogram genomförs. Dessa s. k. strakturanpassningsprogram syftar tik att skapa en grand för en stabil tillväxt genom att åstadkomma makro ekonomisk balans och entillväxtvänlig miljö. I många hämmas tillväxten av bl. a. ineffektiva regleringar, övervärderade växelkurser, väx ande budgetunderskott och enfelaktig jordbrakspolitik. Programmen om fattar reformer i marknadsekonomisk riktning såsom avregleringar av priser och handel, mer realistiskaväxelkurser och räntor, institutioneUa förändringar och åtgärder för att minska budgetunderskotten. För att anpassningen skall bli framgångsrik krävsdock att den åtföljs av såväl särskilda åtgärder för skuldlättnadsom ökade resursflöden. Ansträngning arna att öka biståndsflödet till de fattigaste länderaa är därför en viktig del av skuldstrategin. För att skuldlättnadsåtgärder skall kunna bidra tillatt ländema återvinner kreditvärdighet krävs att de utformas med hänsyn till situationen i olika länder ochtik att olika typer av skuld måste 193 13 1991/92. 1 sami Nr 100. En rimligbördefördelning bör åstadkommas mellan de Prop. 1991/92:100 inblandade parteraa. har framsteg gjorts med attåstadkomma sådana skuldlättnadsåtgärder. kommer även fortsättningsvisatt spela en aktiv roll i att drivadessa frågor vad gäller de fattigaste och mest skuldtyngda länderaa.Genom att särskilda medel avsätts i biståndsbudgeten kan bidra till att samordnade aktioner kommer till stånd.Sådana insatser har varit ett betydelsefullt stöd för u-länderaasansträngningar, men ytterligare åtgärder kommer att bli nödvändiga under mångaår framöver. Innan ett betalningsbalansstöd infördes /86 hade , i enlighet med en resolution iUNCTAD, avskrivit de minst utvecklade ländemas skulder till , vilkahärrörde från det tidigare systemet med biståndskrediter. Totalt har på detta sätt fordringar på närmare1,omvandlats till gåvor. har fleraandra i-länder beslutat att vidta liknande åtgärder. Under loppet av har biståndet till deskuldkrisdrabbade länderna kontinuerligt förändrats i syfte att utgöra ettstöd till ekonomisk anpassning och strakturella reformer. Biståndetgenom landramaraa importstödet liksomsektor- och projektstöden har anpassats till de förändrade behoven i programländeraa. Betalningsbalansstödutgör ett viktigt komplement. Anslaget Stöd till ekonomiska reformprogram ochskuldlättnadsåtgärder används i internationellt samordnade aktioner tillstöd för länder som tillhör de fattigasteoch mest skuldtyngda och som genomför ekonomiska reform- ochåterhämtningsprogram. De särskilda insatsema består antingen av ett resurstillskott, oftast i form avobundet importstöd, eller av mer direkta skuldlättnadsåtgärder. Stöd tikåterhämtningsprogram, huvudsakligen i form av importstöd, har varit denviktigaste formen för betalningsbalansstöd. har kommit att spela en viktig roll i att stödjautformningen och finansieringen av många skuldtyngda länders ekonomiskaåterhämtningsprogram. Under slutet av år1987 tog initiativ till att öka och förbättrabiståndsflödet till stöd för de fattigaste afrikanska länderaasstrakturanpassning. Det resukerade i det s.k. särskilda programmet för (SPA), som utvecklats till en mycket betydelsefull multilateral insats.Programmets syfte är att mobilisera ökade resursflöden för att hjälpa länderaa uppnå den nödvändiga importökningsom är en föratsättning för varaktig tillväxt. Programmet omfattar ökaderesurser från , bilaterala givare och Interaationekavalutafonden (IMF), samt olika typer avskuldlättnad. Därvid läggs stor vikt vid biståndssamordning och att debilaterala givaraa ökar sitt betalningsbalansstöd, minskarbindningsgraden i biståndet och åstadkommer tidiga utbetalningar. har idenna samordnade interaationeka aktion bidragit med såväl importstöd inom landramaraa som särskilda insatser under den nu behandlade anslagsposten. Från anslaget harbidrag lämnats : under /88 med 150 milj.kr., 1988/89 '94 med225 milj.kr., 1989/90med365milj.kr.och 1990/91 med400milj.kr. Medlen har använts till stöd för deberörda länderaas ekonomiska åter- Bil. hämtning,samt som bidrag till återbetalning av viss Världsbanksskuld. afrikanskaländer som t. o. m. /91 på detta sätt fått stöd är ,, , , , , , ,och Säo Tomé och Principe. träffades en överenskommelse omett nytt SPA-sam-arbete för treårsperioden 1993. Erfarenhetema visar attsamarbetet inneburit betydandeadditionell finansiering för de länder som omfattas av SPA.Strakturanpassningsprogrammen i de länder som omfattas av SPA är i det närmaste fullt finansierade, tack vareatt givaraa har mobiliserat snabbt stöd och medgivit skuldlättnader. SPA harökat förståelsen för betalningsbalansstödi givarländeraa, minskat bindningsgraden och lett till förbättradgivarsamordning. För vissa länder har dock utbetalningstakten församfinansieringsprogrammen varit låg. har behovet av extraordinärainsatser varit stort i flera lägremedelinkomstländer. Kriget vid fick allvarliga ekonomiska följder för flera länder i regionen.För att mildra effektema lämnades,inom ramen för en intemationelk samordnad aktion, ett bidrag på 120 milj. kr. från anslaget för insatser iEgypten och i samfinansieringmed . fick en tidigare beviljad, men aldrig utnyttjad, biståndskredit omvandlad tik gåva.Beloppet om 20 milj. kr. belastar inte anslaget. Utöver nyaresurser krävs ofta olika former av skuldlättnad för att hjälpa de skuldtyngda ländema. Tik skillnad frånandra skulder kan skulderna till deinteraationella finansiella institutioneraa inte omförhandlas. Deras ställning som prioriterade fordringsägareär en föratsättning för att utlåningsverksamhetenpå sikt skall kunna upprätthållas. Ett annat viktigt skäl till att dessaskulder måste honoreras är att förluster för institutionerna går ut över andramedlemsländer. När ett u-land inte förmår sköta sina betalningar till t. ex. och stoppas enligt stadgaraa utbetalningama under alla nya lån. Det är därförangeläget för u-ländema att löpandekunna betala räntor och amorteringar på dessa lån. För att underlätta de fattiga ländemas återbetalning av vissVärldsbanksskuld tog underår 1987 ett särskilt initiativ i . Det gäller den ofta betungande skuld som de länder som endastkan låna till mjuka villkor, s. k. IDA-vikkor, har som en följd av tidigare lånpå marknadsmässiga villkor, s.k. IBRD-villkor. fattade beslut om att använda endel av IDAs resurser för att underlätta betalningen av dessa länders IBRD-lån.Dessa resurser räcker emellertidinte till för att klara dennaskuldbörda. För de afrikanska länderna har därför bidragit medsärskilda insatser inom ramen för det ovanredovisade SPA-programmet. Bidrag har även lämnats för samma ändamål förNicaragua och med mindre belopp för , Sri Länka och . Interaationellavalutafonden spelar en huvudroll när det gäller utfor mandet av de makroekonomiska delama av strakturanpassningsprogram men. Fondens ordinarie resurser består avmedel som inräknas i medlems- ' ländernas valutareserver och som därför kan användas enbartför tempo- Prop. För attkunna hjälpa de fattigaste länderaa på Bil. mjukare villkor än annars voremöjligt inrättades den särskilda s. k. utvidgade fondenJor strukturanpassning (ESAF). finansieras i huvudsak genom gåvobidrag och lån påförmånliga villkor har bidragit med 150 milj. kr. perioden19881991 för subventioner av kreditvillkoren. utnyttjats i den takt somförväntades. Ett antal länder har storabetalningseftersläpningar till IMF, eller de regionala utvecklingsbankeraa, vilket utestänger dem frånny långivning. Särskilda insatsermåste till för att hjälpa de länder som är beredda attsamarbeta med institutionerna för sitt återhämtningsprogram. Genom attbilda en s.k. stödgrapp kan nödvändigt finansiellt stöd för reformprogrammen mobiliseras. deltog i enförsta stödgrapp för och har utfast ett bidrag inomramen för en stödgrapp för Pera. För att hjälpa länder med exceptionellt storabetalningseftersläpningar utvecklades, bl.a. med hjälp av nordiskt engagemang ett nytt sätt att försöka lösa dennatyp av problem. Denna metod, som prövas för och Pera, innebär attländeraa under ett IMF-överva-kat program återapptar de löpandeåterbetalningaraa till IMF och samtidigtintjänar rättigheter att utnyttja IMFs resurser när väl betalningsefter-släpningaraa avvecklats. Den ackumulerade skuldenregleras med hjälp av ett s. k. överbryggningslån. mobiliseras ettökat stöd från bilaterala givare.Även har infört en motsvarighet. De betalningseftersläpningar som ånyo har till deinternationella fmansiella institutionerna visar dock på svårigheten attvaraktigt hjälpa de fattiga länder som har en stor skuldbörda till demukilaterala institutioneraa. De fattigasteländeraa har en betydande andel skulder tik bilaterala långivare. 1 den s. k. Parisklubbenomförhandlas u-landsskulder som är offentliga eller offentligt garanterade i långivarländeraa, främst bistånds- och exportkrediter. Sedan skrivit av de tidigare biståndskreditema till de fattigaste ländema är det för svensk del huvudsakligen export krediter på kommersiella villkor och u-krediter som kommer upp tik omförhandling. Dessa krediter har garanterats av exportkreditnämnden (EKN) respektive BITS. Skillnaden mellanu-krediter och de tidigare bi- ståndskrediteraa är att biståndskreditema i sin helhet varanslagsfinansie rade medan u-kreditema består dels av enanslagsfinansierad gåva, dels av en kredit från marknaden. Betalningsbalansstöd har tidigare använts för att betala kapital- och ränteförfall påSveriges offentligt garanterade ford ringar på ett antal av de fattigasteländeraa. Den totala skuldlättnaden som på detta sätt åstadkoms uppgick till ca 500 milj. kr. Ett viktigt genombrott uppnåddes i skuldstrategin för defattigaste ländema i sedan samtli ga långivarländer i underår 1988 accepterat att ge koncessio- nella konsolideringsvillkor. Ävendessa mjukare villkor är emellertid allt för betungande för de fattigaste skuldtyngda ländema. Jag finner därför den översyn av omförhandlingsvillkoren somnu görs i yt terst angelägen. Diskussioner förs utifrån ett brittiskt förslag att avskriva två tredjedelar av de fattigasteskuldtyngda ländemas skulder till bilaterala '9" 1 vissa fall kan det vara nödvändigt att gåännu längre och ge Prop. driver aktivt dennafråga. Min för- Bil. hoppning är att den provisoriska lösning som börjattillämpas som visserligen är mindre långtgående, men som utgör ettviktigt steg framåt skall följas av en generell uppgörelse om mer realistiska villkor har drivit skuldlättnadsfrågor också närdet gäller de fattigaste u-ländernasskulder till privata kreditorer, s.k. kommersiell skuld. Sådana fordringarsäljs på andrahandsmarknader till priser långt under skuldernas nomineka värden. Olika metoder prövas nuför att hjälpa att tillgodogöra sig marknadens nedskrivning avskulderaas värde. Det handlar om olika former av återköp och byten avfordringar ("debt buy-backs" och"debt swaps"). På kan sådana operationer underlättaåterapprättandet av normala relationer mellan låntagare och kommersiella långivare, vilket är särskiltbetydelsefullt för handel.Sverige stöder sådan marknadsbaserad skuldlättnad och har i en internationellinsats avseende bidragit med sammanlagt 20 milj. kr., vilket lett tik att landets statsskuld tillprivata långivare kraftigt minskatstill en kostnad av cirka en tiondel av skuldemas nominella värde.Liknande åtgärder förbereds också för andra länder. På bl.a. svenskt initiativ har en möjlighet inrättats inomSPA för bilaterala givare att samfinansiera sådana skuldåterköp. har i olika intemationella sammanhangunderstrakit skuldkrisens akvar och sökt främja intemationelltsamordnade aktioner för de fattigaste ländema. bör fortsätta att spelaen aktiv roll i detta arbete. Våra möjligheter att själva utfästa bidrag ärviktiga för att få sådana aktioner till stånd. har formeraa för detinteraationella samarbetet utvecklats,liksom möjlighetema att utnyttja de medel som anvisats förbetalningsbalansstöd. Användningen av medlen är beroende av hur reformprogrammen i länderna utvecklas samtav hur det interaationellasamarbetet utformas. En betydande grad av flexibilitet behövs. Alltfler skuldtyngda fattiga länder genomförmarknadsekonomiska reformer. Jagfinner det angeläget att dessa länder får det nödvändiga stödet i sina ansträngningar. Mot bakgrand av att detidigare relativt stora reservationerna under anslaget minskatskraftigt och att behovet av insatser vuxitbedömer jag att anslaget bör höjas för /93. Jag föreslår att 700 milj. kr. anslås /93 för stöd till ekonomiskareformprogram och skuldlättnadsåtgärder. Utredningar m. m. För utredningar m.m. beräknar jag10 milj.kr. under bugetaret 1992/93. Av dessa medel beräknar jag 1 milj.kr. förfortsatt utvecklande av ett statistikprogram på biståndsområdet. Arbetet sker i samarbete med statis tiska centralbyrån (SCB),biståndsmyndigheteraa och avdelningen för in ternationellt utvecklingssamarbete.Från posten skall även det nya utvär deringssekretariatet finansieras. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännade riktlinjer och bidrag jag förordat i det föregående under rabriken Andra biståndsprogram, 2.bemyndiga regeringen att göra de utfästelser och åtaganden somjag föreslagit i det föregående, 3.tik andra biståndsprogram för /93 anvisa ettreservationsanslag på 2 . Prop.1991/92:100 Bil. Styrelsen för intemationell utveckling (SIDA) 1990/91 1991/92 1991/92 Utgift Anslag Anslag exkl. mervärdeskatt Förslag 280 819 632 269 588 000 265 756 000 Beräknad ändring 1992/93 + 28 002 000 1) 1) varav merutgift . SIDA framhåller i sin fördjupadeanslagsframställning för budgetåren 1992/931994/95 att många och ökande kravhar ställts och kommer att ställas påSIDA. Biståndet blir alltmer komplext med nya krav både vad gällerkvalitet och kvantitet. Betoning på ökadmedverkan i det multilaterala samarbetet, ökade insatser på makro-strakturella problemområden, ökat behov av kontinuerligdialog med , liksom samarbete med nya länder är några exempel påområden som tillkommit. Ett annat och för SIDA akt viktigare samarbetsområdeär institutionsuppbyggnad och kunskapsutveckling. Detta ställer krav på delvis annan kompetens, speciellt som SIDA i alltsamarbete understryker mottagarländeraas ansvar och arbetar för att förstärkaderas kapacitet. Till de verksamheter, som ställer ökade resurs- ochkunskapskrav hör även områdena miljöoch befolkningstillväxt, demokrati och mänskliga rättigheter, barnensförhållanden samt bekämpning av AIDS. Med hänvisningtik detta begär SIDA i sin anslagsframställning 10 milj. kr. i engångsanvisning för att utveckla personalens kompetens. SIDAaviserar också att planeringssystemet och kunskapsutvecklingen inom det administrativa området skall ägnasstörre uppmärksamhet. Uppföljning av planer och budgetar kommer att göras mersystematiskt och kopplingen mellan verksamhetens inriktning ochadministrativa kostnader skall klargöras.Ersättningsinvesteringar i SIDAs datorsystem kommer att aktualiseras. 1regleringsbrevet finns vissa medel avsatta under anslaget C 2. Utveck- Prop.1991/92:100 I ingssamarbete genom SIDA som avser administrationskostnader. 4 av dessa har kommit att avse fortlöpande verksamhet. Myndighetenföreslår att dessa medel överförs till förvaltningsanslaget C 4. Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA). SIDA aviserar också behov av medel (i form avengångsanvisningar) för att rasta upp kanslilokaler och biståndskontorstjänstemännensbostäder. SIDA bedömer det möjligt att fullfölja nuplanerad verksamhet med i stort oförändrade administrativa resurserunder föratsättning att äskade engångsanvisningar beviljas. medtilldelning av medel på en nivå som i huvudsak är oförändrad /91 genomföra ett bistånd i enlighet med den övergripande inriktning på länder och verksamheter som riksdagenfastställer och de rikflinjer som anges nedan. förbättrametoder och system för redovisning av resultat mot uppställda mål på program-, sektor- ochprojektnivå vad avser biståndetsalla verksamheter. Framför allt skall metoder att utvärdera kostnadseffektivitetförbättras. upprättametoder och system för att kunna redovisa administrationskostnader i enmer systematiserad form för olika typer av insatser och verksamhetsgrenar. utvecklapersonalens och organisationens kompetens för att motsvara de krav på arbetssätt som följer bl. a. avSIDAs egen utredning om myndighetensroll i förhällande till såväl mottagarland som uppdragstagare. förbättra system och ratiner föratt säkerställa att biståndsmedlen användsför avsedda ändamål och så att möjligheter till korraption motverkas. Resurser m. m.: Ramanslag1992/93 .' ' varav merutgift på . förkompetensutveckling och ADB- och kommunikationsinvesteringar SIDAdisponerar medel för sin verksamhet huvudsakligen under anslag C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA menäven under anslagen C 1. Bidrag till intemationella biståndsprogram ochC 3. Planeringsram: Prop.1991/92:100 Planeringsramen för perioden /93-1994/95 beräknas tik'''- . Resultatbedömning och Fördjupad prövning: Minbedömning av SIDAs verksamhet redovisas under anslaget III C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA. Där konstateras, liksom i studien omeffektiviteten i biståndet (Bra beslut), problemen med att utvärdera resultatetpå en övergripande nivå. Resultatbedömningar kan och bör dock göras fortlöpande på program-, sektor- ochprojektnivå. SIDA har redan nu ett etablerat system förfördelning av administrativa resurser utifrån verksamhetens behov och krav. Manhar dessutom visat prov på rationaliseringar av både arbetssätt ochintera organisation. I samband medutarbetandet av den fördjupade anslagsframställningen har SIDA påvisat enpotential att vidareutveckla systemet för planering och uppföljning.Redovisningen av administrativ resursåtgång för olika typer av insatser är otillräcklig och utgör inte etteffektivt hjälpmedel vid resultatuppföljning. Det finns utrymme för vidareutveckling ochförbättring av utvärderingsverksamheten i systematiserad form så att resultatkan analyseras löpande med avseendepå att rätt saker görs och kostnadseffektivitet uppnås. Nya arbetsområden har tillkommit och SIDA harställts inför behov av kompetens för att motsvara de ändrade krav som ställs ibiståndet. Personalens åldersstraktur i kombination med låg extem rörlighet utgördock hämmande faktorer för att på ett flexibelt sätt kunna anpassa kompetensprofilen efter de nya behoven. Min uppfattning äratt det behövs ett arbete med kompetensutveckling inom SIDA. Kvalitetenpå resultatanalysen av biståndet är ojämn. Jag menar att redovisningen avresultaten i olika länder och slutsatser som kan dras för det framtidabiståndet tik det aktuella landet bör göras mer fullständig i samband med att nya samarbetsprogram behandlas.På samma sätt bör en förbättradresultatredovisning ligga till grand för regeringens speciella direktivbeträffande övriga delprogram inom biståndet genom SIDA. En utveckling avutvärderingsverksamheten behövs så att resultat kan analyseras löpande i syfte att kunna bedöma att rättsaker görs och kostnadseffektivitet uppnås. Att förbättra redovisning ochanalys av kostnadseffektiviteten är ett led i strävandena att uppnå etteffektivare bistånd. SIDA skall vidare upprätta metoder och system föratt tydligare kunna redovisa användningen av administrationsmedel förolika typer av insatser ochverksamhetsgrenar i en mer systematiserad form än vad som sker . Jagmenar liksom SIDA att kompetensutveckling är angeläget för myn digheten och avsätter för /93 via en engångsanvisning om 200 medel för dettaändamål. SIDA skall före Prop. 1991/92:100 inkomma med en plan för hur medlen skak användas.Personalutveckling- Bil. 4 en bör inriktas till att motsvara de krav påarbetssätt som följer av SIDAs egna utredningar om sin roll i förhållande tillsåväl mottagarlandet som uppdragstagaren.Ett särskilt område för kompetensutveckling är i enlighet med ovan attutveckla metoder för en kvalitativ förbättring av utvärderingsverksamheten inom hela organisationen,framför allt avseende kostnadseffektiviteten. Den bör också utformas för attstimulera till en ökad extera rörlighet så att även en viss nyrekrytering kanske. Jag avser återkomma i nästa budgetproposition med eventuell förlängningav de särskilda åtgärderna för kompetensutveckling. 1 beräkningen av ramanslaget har medel förfinansiering av vissa tjänster meduppgift att arbeta med SADCC och vissa tjänster vid myndigheten som handlägger säkerhetsfrågor överförts frånsakanslaget C 2. Utvecklingssamarbetegenom SIDA till förvaltningsanslaget C 4. Styrelsen för intemationell utveckling (SIDA). Utvecklingenhar inneburit att behovet av dessa tjänster har permanentats. Endast tjänstereller kostnader som är av tillfällignatur och avser särskilda avgränsade uppgifter skall kunna sakanslagfinansieras.Beträffande sakanslagsfinansierade tjänster vid skall ställningstagande ske i samband med översynen av utbildningsverksamheteni biståndet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Styrelsen för interaationell utveckling (SIDA)för /93 anvisa ett ramanslag på . Styrelsen för u-landsutbildning i () 1990/91 1991/92 1991/92 Utgift Anslag Anslag exkl. mervärdeskatt Förslag 47 658 715 54 906 000 53 172 000 23 014 000 Beräknad ändring 1992/93 53 172 000 (1) - 30 158 000 (l)lnkl. 32 442 000 kr.merutgift för om- och tillbyggnad av U-centrums förläggningslokaler 1 sin förenklade anslagsframställningför /93 aviserar SandöU-centram en hyreshöjning som en följd av den pågående om- och 201 tillbyggnadenav Sandös förläggningslokaler. Föredraganden Prop.1991/92:100 Det har inte funnits skäl till att förändra 1991/92-1993/94. Ramanslag 1992/93 I förra årets budgetpropositionföreslog föredragande statsråd att en granskningskulle göras av U-centrams och SIDAs roller inom förberedelseutbildningensamt finansierings- och debiteringsfrågoraa. ()har överlämnat sitt uppdrag till regeringen. RRV rekommenderar bl.a. att SandöU-centram bör satsa mer på att utvecklakonsultrollen inom språkutbildning och u-landskunskap. Den huvudsakligainriktningen av arbetet vid U-centram fastställdes i förra årets budgetproposition; att tillhandahållautbildning som efterfrågas av olika personalkategorier iutvecklingssamarbetet. Rapporten har sänts uttill myndigheter/organisationer för yttrande. Efter avslutad remissomgång avser regeringen ta ställning till olikafrågor om hur utbildningsbehoven i biståndet skak kunna tillgodoses. U-centrams målsättning för avgiftsbelagdutbildning inom språk ochu-landkunskap är, för perioden /921993/94, att höjasjälvkost-nadstäckningsgraden , från till 78%.Bokslutet för /91 visaren täckningsgrad på . Den storadifferensen i täckningsgrad berorpå att SIDA anlitade för en tvåterminers kurs för deltagare från ANC.Däratöver noterades en viss ökning av språkutbildningen, totalt 100 elevdagar.Innevarande budgetårs resultat torde visa på ett resultat enligt fastställtmål. U-centrams redovisade resultat för /91 har integivit mig anledning att föreslå någon förändring av den redanfastställda inriktningen. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Styreben Jör u-landsutbildning i (SandöU-centrum för /93anvisa ett ramanslag på . Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) Beräknad ändring 1992/93 + 4 087 000 (9 881 000) (+ 1 942 000) -I- 937 000 + 4 924 000 1991/92:100 Bil.