prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Efterfrågan på IPPF:s insatser ökar. finns 107 organisationer. Representanter för samtliga medlemsorganisationersammankallas till medlemsförsamlingen för att bl a fastställa den tre-årigaarbetsplanen. Verksamheten leds i övrigt av styrelsen. , som består av representanter förmedlems-organisationeraa, s. k. volontärer, valda på regional basis.Representanter för bidragsgivandeländer deltar i årliga överläggningar med sekretariatet. Samarbetet mellanbidragsgivare och styrelsen i bl. a. budgeteringsfrågor behöverutvecklas. Generalsekreterare är danskenHalfdan , tidigare generaldirektör för . lPPF:s verksamhet finansierasgenom frivilliga bidrag från regeringar (), organisationer och privata bidragsgivare. Därtill kommer s. k. lokalainkomster från medlemsavgifter, försäljning av preventivmedel och bidrag från statliga och privata källor vilkadirekt tillfaller medlemsorgani-sationeraa.Federationen har ett litet antal bidragsgivare och inkomsteraa ökar endastmarginellt. var den totala inkomsten 68,4 milj. US dollar, år1990 74,8 milj. US dollar och prognosen för är 76,5 milj. US dollar. , , , och Canadaär största bidragsgivare och svarartillsammans för av federationens inkomster. beslöt att inte ge fortsatt stadigtbidrag till IPPF. Den amerikanska uppfattningen är att federationen förespråkaraborter som en familjeplaneringsmetod. IPPF har å sin sida beslutat attmedlemsorganisationeraa själva avgör möjlighetema att stödja lagligabortrelaterad verksamhet. ingår i federationens medlemskrets och federationenhar ett regionalt kontor i . Det svenska bidraget för /91 uppgårtill 85 milj. kr. Det motsvarar av organisationens totalainkomster. /handelscentmm (ITC) ITC bildades med syfte attbl.a. främja u-länderaas export genom medverkan i marknadsundersökningar,utveckling av nya produkter, marknadsföring och uppbyggnad av nya institutioner för export. I enlighet med nordiska rekom- Prop. 1991/92:100 mendationer harITC i högre grad uppmärksammat de minst utvecklade Bil. 4 länderaa,samt råvarasektom. Riktlinjeraaför ITC:s verksamhet fastställs av de beslutande organen i och pågrandval av rekommendationer från en rådgivande grapp "on ITC", i vilken alla FN:s och medlemsländer kandelta. För den löpandeverksamheten svarar ett sekretariat i med ca 250 anställda, vartill kommer ca 800 expertkonsultuppdrag i ITC:s samarbetsländer.Sedan maj 1981 är svensken exekutivdirektör för . ITC:somsättning fortsatte att stiga till drygt 35 milj. US dollar (enökning jämfört med ). ITC:s tekniska samarbetsprogram finansieras genom UNDP-bidrag ochfrivilliga bidrag. är den störste enskilde bidragsgivaren. Det svenskabidraget uppgår /92 till 22 milj.kr., varav 2 milj.kr.till lTC:s råvaraprogram. Dessutomsamarbetar med ITC inom ramen för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Ett svenskt förslag omförändrade former för finansiering och styming av biståndet inom ITC har varitföremål för konsultationer i en särskilt tillsatt arbetsgrapp. Globalamiljöfonden (GEF) Denglobala miljöfonden (GEF) inledde sin verksamhet och administrerasi samarbete mellan FN:s miljöprogram (), och . Fondenhar etablerats för en treårig försöksperiod och syftar till att finansiera insatser inom sådana miljöområden som har påtaglig global karaktär. Den är inriktad på insatser i för attupprätthåka biologisk artrikedom,begränsa utsläpp av klimatpåverkande gaser och minska havsföroreningar. Miljöfondensverksamhet granskas av en rådgivande kommitté bestående av samtliga bidragsgivare till fonden. Den närmareutformningen av berednings-ochbeslutsmekanismen kommer att utformas . Finansiering Prop.1991 /92:100 Fondenhar fått bidrag om från 21 länder, varav 7u-länder. Det svenska bidraget för treårsperioden 199193 motsvarar 24,5 milj. US dokar. Den svenska andelenmotsvarar 2,. (of the Lower Mekong Basin)etablerades 1957 av FN med , , och sommedlemmar. Iväntan på kambodjafrågans lösning har kommittén en interimsstyrelse beståendeav , och . Kommitténs verksamhet leds av kanadensaren , som har titelnexekutivagent. Mekongkommitténhar som uppgift att få till stånd ettuthålligt utnyttjande av vatten ochandra relaterade resurser i de lägre delaraa av Mekongs vattenområde.Kommittén arbetar speciellt med områdena vattenkraft, bevattning, flodkontroll och strandskydd, jordbrak, skog, fiske, skötselav flodens upprinningsområden samt flodtransporter. Mekongkommitténhade totala bidrag på drygt 12 milj. US dollar. Det svenska bidragetmotsvarade 1,9 milj. US dollar. Montrealprotokollet omozonnedbrytande ämnen är ett intemationellt avtalsom förbinder dess parter att genomföra en avveckling av användningen av ozonnedbrytande ämnen. De i-länder somär anslutna till protokollet har att avveckla sin användning före år 2000medan u-landspartema åtar sig attgöra en utfasning . För att underlätta avvecklingen i u-länderaahar en s. k. interimsfond upprättats inom ramen för FN. Interimsfonden skall huvudsakligenanvändas för att täcka sådana merkostnader som uppkommer i u-länderaa isamband med övergång till teknik som inte baseras på användning av ozonnedbrytandeämnen. Montrealprotokollets parter haretablerat en exekutivkommitté för att ' " överse och besluta om medelanvändningen inom interimsfonden. Kommitténbestår av representanter från sju i-länder och sju . Merparten avfondmedlen kommer att användas för investeringar i ny teknik i u-länderaa och verkställas av efterbeslut i exekutivkommittén. har ett litet sekreteriatav beredande karaktär, lokaliserat till . Interimsfondenfinansieras genom bidrag från i-landspartema i Montrealprotokolletenligt en framförhandlad skala. omfattade de totala bidragen 53,3 milj. US dokar. Det svenska bidraget till fondenför motsvarade ca . Biståndettill enskilda programländer ' Prop.1991/92:100 Bil. ..'---1 , .■"" M»*' Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person -totalt (exkl. östländer) 9,7 milj. kr. (1989) (1980-89) (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling Prop. 4 En utbredd ochdjup social misär präglar livet i . Trots rika naturtillgångar och betydande oljeinkomster uppvisarlandet i socialt hänseende alarmerande siff"ror. Närmare vart tredje bam dör före ålder.De allra flesta angolaner, särskilt de bosatta på landsbygden, saknardricksvatten och tillgång till hälsovård.Av tio angolaner saknar sex förmåga att läsa och skriva. Ett långvarigt krig har dödat eller lemlästathundratusentalet människor och tvingat över en miljon personer på flykt.Materiell förödelse har lamslagit jordbrak,transporter och hälsovård. Omkring en Qärdedel av landets alla kliniker ochsjukhus beräknas ha förstörts. har av självständighet inteförmått att avhända sig ettbetungande kolonialt arv. Landets huvudsakliga inkomstkälla - oljan -har tik stor del använts till krigsutgifter,täckande av en improdukfiv och okontrollerad statsbudget och import avkonsumtionsvaror. Sedan regeringenmisslyckats att honorera sina åtaganden inom ramen för ärlandet i praktiken stängt för utländska krediter. Ekonomin präglas av vanskötsel och förvridnaprisstrakturer, vilket lett till framväxten av en stor parallellmarknad. Iflödet mellan den oificiella ekonominoch parallellmarknaden ges otaliga tillfällen till spekulation och korraption. har vissa försök gjortsatt komma till rätta med ekonomins problem. Sedan landet inträtt sommedlem i Interaationella valutafonden och har åtgärder vidtagits isamarbete med dessa organ för att stärkakompetens och kapacitet inom vitala delar av statsförvaltningen. Ett uppenbartbekymmer är avsaknaden av statistiska uppgifter,vilka i långa stycken omöjliggjort en sund finans- och penningpolitik. Sammantaget har den ekonomiska politiken varitutvecklingshämmande. Förklaringen är att söka dels i bristandekompetens dels i politisk tröghet att vilja förändra. Angolabefinner sig nu i en politisk brytningsperiod. En överenskommelse om fred undertecknades mellanregeringen och UNITA. Därmed synes ett slut vara nått på de inbördesstrider som, med stöd av ufiandet, pågåttalltsedan landet vann sin självständighet . Avtalen, som förhandlats fram under medling avPortugal med och aktiva stöd, föreskriver vapenvila, ensammanslagning av UNITA:s och regeringensväpnade styrkor till en nationell armé samt att allmänna val skall hållas senast . Partsammansatta kommissionerhar bildats för att överenskomma pm åtgärder för avtalens efterievnad. beslöt att ge FNsövervakningsgrapp, U N Angolan Verification Mission, UNAVEM, förlängt mandat för att på plats överva- 299 21 1991/92. ka vapenvilan och demobiliseringenav uppemot 100000 soldater. 1991/92:100 har bidragit med 15 observatörer och sjucivilpoliser till FN styrkan. UNAVEM bildades som ett led iöverenskommelsen om ett fritt och med uppgift att övervaka att kubanskasoldater lämnade . Det kubanskahemtagandet rapporterades vara slutfört . Jämsides med fredsprocessen fortsatte Angolasregering en linje av ökad politiskpluralism och öppenhet i samhället. En ny författning är under utarbetande medradikala ändringar till följd. beslöt folkförsamlingen om införande av flerpartisystem och omatt MPLA ska upphöra somstatsbärande parti. Flera nya partier är också på väg att bildas. Olikapolitiska uppfattningar torgförs numera i landet och en ökad kritisk nyhetsrapporteringkan konstateras. hök UNITA sin första politiskamanifestation i . MPLAs partiväsende har reformerats och partietbetecknar sig numera som "oberoende progressivt". Större osäkerhetråder om UNITAs styrelsesätt. Fredsavtalen har skapat föratsättningar för ökadrespekt för mänskliga rättigheter och humanitär rätt, vilka länge harvarit undergrävda till följd av den väpnadekonflikten. Folkförsamlingen har fattat beslut ägnadeatt skapa ökat rättskydd och givit rättsväsendet en mer fristående ställning gentemot den verkställande makten. Vad som finns avrättsligt godtycke kan till en del förklaras av brist på kvalificerad personal inompolis och domstolsväsende. Politiska fangslanden har i huvudsak drabbatmisstänkta UNITA-sym-patisörer. Den amnestilag som infördes på två årbekräftades ånyo i samband med fredsavtalet och frigivningar är att vänta av dehundratals personer som rapporteras hällasfängslade av regeringen. Den internationella har träffat avtal med regeringen om insyn i fängelserna. Som ett led i revideringen av landets författningdiskuteras ett avskaffande av dödsstraffet. Trovärdiga uppgifter har lämnats om att UNITAhöll tusentals människor fångna.Fångarnas levdnadsförhållanden är oklara liksom vad fredsavtalet kan komma attinnebära för dem. Anklagelser har framförts också om att UNITAs ledning tillgrep politiska mord föratt undanröja oliktänkande inom sina led. Målet för Sverigesutvecklingssamarbete med är att stödja en påbörjad samhällsomdaning i demokratisk riktning för nationell konsolideringsamt social och ekonomisk utveckling. Samarbetet bedrivs inom ramen förett 1-årigt avtal om 200 milj.kr., vilket löper ut . Viktiga ochtraditionella områden för samarbetet är hälsa och fiske. nåddes vidare överenskommelse omett långsiktigt stöd tik institutions- och kompetensuppbyggande inom telesektora. tesockså inom ramen för SADCC-samarbetet i syfte att rehabilitera lokala Prop.1991 /92:100 telenät i Benguela och Lobito. Betydande medelhar avsatts inom gällande landram för att möta de behov av återappbyggnad som följer på fredsöverenskommelsen. Dessa insatser genomförs i samarbete med multilateralaorgan. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Importutbildning (ITC) Ett mångårigt importstödavslutades . Ett fömyat importstöd kanbli aktuellt först i samband med genuina ekonomiska reformer. Bristen på utbildadangolansk personal har lett till ettstort svenskt personalbistånd. SIDA finansierar direkt eller indirektett drygt hundratal svenska personer i . Vid sidan av landramen har ettomfattande katastroföistånd lämnats för attbl. a. lindra den nöd som följt på torka och krig i de centrala och södra delarna av . Sådant bistånd lämnades blandannat inom ramen för en samordnad FN-insats. Stödet till hälsosektora består av tiodelprogram med inriktning på pri- Det innefattar mödravård, vaccinationer,hälsoupplysning och Prop. 1991/92:100 bekämpning av tuberkulos, malaria ochsömnsjuka. Programmet regleras i Bil. 4 ett avtal tik ett totaltbelopp om 160 milj. kr. Biståndtill fiskenäringen lämnas i syfte att bidra till ökad produktion och ökatnationellt oberoende. Fisket har av krig vuxit fram som en viktignäringskälla vid sidan av jordbraket. Huvuddelen av stödet till sektora går tillfiskeskolan CEFOPESCAS där utbildningsker av angolansk personal för den modema fiskeflottan. Utbildningen har undersenare år även kompletterats med kortkurser för att nå yrkeskategorier redanverksamma inom näringen. Stödet regleras genom att avtal om 3 1/2 årtill ett totalt belopp av 60 milj. kr. Stöd lämnas även till det kustnära fisket norr omLuanda. Det omfattar bl.a. utbildning, inköp av båtar och utstrastningtik fiskeföreningar. Det kustnära fiskettillhör en näringsgren där regeringen lämnat ökat utrymme för privatainitiativ. Stöd lämnas äventill ett fiskeundersökningsprogram, för att förbättra kunskapema om fisketillgången i vatten. Stödet är koncentrerat tillett forskningsfartyg . Införhotet av hungersnöd i södra och centrala delama av , lanserade FN en särskild vädjan om katastrofhjälp tilllandet. beslöt att bidra med 40 milj.kr., varav 20 milj.kr. Stödet lämnades huvudsakligengenom , och , WFP. Svensktkatastroföistånd utgick även som svar på andra appeller från intemationella och svenska enskilda organisationer.Afrika-grappemas () erhöll ca 20 milj.kr.för sin verksamhet i . Totak utbetalades under /91 225,1milj. 1991/92:100 BiL4 Befolkningstillväxt/år BNP/invänare Offentligt nettobistånd/person 111 milj. (1989) (1980-89) (1989) . Ekonomisk och social utveckling Prop. 4 är ettjordbraksberoende land. Jordbraket svarar för drygt hälftenav BNP, mer än tre fiärdedelar av sysselsättningen och en dominerandeandel av exporten. Orkaner,översvämningar och andra naturkatastrofer drabbar landet med stor förödelse som följd. Ettständigt ökande befolkningstryck skapar allt större krav pålivsmedelsproduktion, arbetstikfäken och samhällsservice. Jordfördelningen ilandet är mycket skev. Industrin svararför av BNP. Föratom den stora exportprodukten jute är konfektionoch skaldjur viktiga exportprodukter. av befolkningen lever under den s.k. fattigdomsgränsen ochnära hälften av denna grapp kan betecknas som"absolut fattiga". Befolkningstillväxten är omkring 2,. Spädbaras-dödligheten är mycket hög och läskunnighetenstagnerar. Kritiken avBangladeshs ekonomiska politik, bl.a. från och , har lett omläggning av landets ekonomi. Devalveringar och åtstramningar syftar höjd tillväxt. En BNP-ökning med 5,perår kan enligt prognosema bli möjlig om Bangladeshtar krafttag med sin ekonomi. Kriget i resulterade förBangladeshs del i höjda oljenotor, minskade exportinkomster ochtransfereringar och en ström av hemvändandebangladeshiska gästarbetare vilka saknar försörjningsmöjligheter i hemlandet.Akt detta innebar påfrestningar på en redan komplicerad ekonomisk situation. 1febraari 1991 hölls parlamentsval i , efter det att president och hans regering tvingats avgå. Trotsinslag av våld hölls valen på ettkorrekt sätt enligt samstämmiga observatörer. Valen vanns med knapp marginalav Party (BNP), ledd av , änka efter denmördade presidenten . Valutgången innebär att landets parlament förförsta gången på länge kan komma att inta en mer oberoende ställning gentemotpresidenten. ären demokrati med ett antal oppositionspartier. En svag administration har dock svårt att kontrollera att de lagar efterföljssom ger skydd åt mänskliga rättigheter. Flera oberoende organisationer förmänskliga rättigheter är verksamma i landet. Rättsäkerheten är bristfällig ochgör sig särskilt påmind för det fattiga flertalet som saknar vägar tillinflytande. Minoritetsfolk i liksomgaro-folket i norra är iständig konflikt med myndighetema. Brott mot de mänskliga rättighetemarapporteras från dessa områden liksom från andra delar av landet. 4Sveriges utvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårigtsamarbetsavtal för budgetåren 1991/921992/93, omfattande 145 milj. kr. Sedan det svenska biståndssamarbetetmed inleddes har ca utbetalats. mottar omfattande intemationelltbistånd. De största givarna är , Asiatiskautvecklingsbanken och , följda av USAoch . Biståndsmedel står för av landets BNP. andelav det totala biståndet tik landet är . Det svenskabiståndet är helt koncentrerat till landsbygdsutveckling med delkomponentema sysselsättning, undervisning och hälsa. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1990/91 1991/92 Landsbygdsutveckling Hälsovård Utbildning Importstöd,obundet Konsultfond Biståndet är inriktat på attförbättra livsvillkoren för fattiga människor. Den låga inhemska resursmobiliseringen bidrar dock till ett lågtutnyttjande av biståndsmedlen.Samverkan med såväl svenska som bangladeshiska enskilda organisationerförekommer inom och utom landramsbiståndet. Detmest kända och framgångsrika projektet inom landsbygdsutvecklingen iBangladesh är , som stöds av , , ochInteraationeka fonden för jordbraksutveckling (). ger krediter till fattiga människor. Av en dryg halv miljonlåntagare är kvinnor. Projektet har bidragit till att låntagaraafått säkrare inkomster, bättre hälsostandard och ett förbättrat inflytande översin levnadssituation och sin framtid. har rönt stort intresseinteraationellt och andra är intresserade att starta liknande projekt. stöder vidare satsningar påinfrastraktur, vattenregleringar, in-vakningar av risfalt ochsysselsättningsskapande aktiviteter. Hälsovård Prop.1991 /92:100 Svenskt bistånd lämnas tik ettUNICEF-samordnat immuniseringspro- '■ gram och satsningar påförsörjning av basläkemedel till primärhälsovården. stöder även enklinik för familjeplanering. Sverigestöder i samfinansiering med ett projekt för att öka intagningen till och höja kvaliteten påprimärskolan med särskild inriktning på att öka flickoraas deltagande. Ettfemårigt avtal har ingåtts under föratsättningen att kontinuerligtökar den egna medelstilldelningen till primärskolan. Utanför landramen stöds ett antalsvenska och bangladeshiska enskilda organisationer, vilka bedriverfattigdomsbekämpande insatser och kvinnoprogram.Totalt rör det sig om drygt 30 milj. kr. Bland de största svenskaorganisationeraa verksamma i kan nämnas , Svalorna,Pingstmissionen, och Rädda Baraen. bedriver viss verksamhet i landetavseende tändstickspro-duktion. Aktiekapitalet uppgick /90 1,2milj.kr. Totalt utbetaldes under /91 ca148,7 milj. kr. -"is:: .«-XvS«'**'".., ■-" '-... 1991/92:100 BiL4 /■ Våg '- .- mindre väg -järnvåg (1989) (1980-89) Offentligt nettobistånd/person -totalt (exkl. östländer) . -(1989) Ekonomisk och social utveckling °P- 991/92:100 4 har engynnsam ekonomisk utveckling präglad av hög real tillväxt. Denna baserasframför allt på stora mineraltillgångar och ekonomisk måttfullhet. Under år1990 skedde dock en viss försämring i ekonomin. Exportintäkteraa gick ned, somen följd av minskad diamantexport. Vattenbrist, överbetning, snabbbefolkningstillväxt och det ensidiga beroendet av diamantexporten utgörlångsiktiga problem för en fortsatt positivutveckling av ekonomin. Den botswanska ekonomin är nära knuten tillSydafrika, inte minst inom gravindustrin och transportsektom. Händelseutvecklingen i kommer såledesatt vara central för framtida ekonomiska utveckling. Politiskstabilitet har präglat alltsedan självständigheten . Landet är en pluralistisk demokrati med enfri press och obereonde domstolar. Fria och hemliga val hålls vart femteår. Några påtagliga religiösa eller etniskamotsättningar finns inte. Det parlamentariska systemet synes vara välförankrat i landet. har förhållandet till präglats avavspänning. Förbindelsema med byggs nu ut i snabb takt. Destörsta bilaterala biståndsgivaraa är , och . Sedanbiståndssamarbetet inleddes har utbetalats.Samarbetsavtalet för budgetåren 1988/89 och 1989/90 har föriängts tvågånger och gäller t. o. m. . Det svenska biståndet syftar främst till attminska beroende avSydafrika samt till ekonomisk och social utveckling och utjämning. Det ärkoncentrerat på landsbygdens behov och omfattar insatser fördricksvattenförsörining, utbildning och distriktsutveckling. Personalbiståndet omfattar ett fyrtiotalpersoner. Ett avtal för direktrekrytering undertecknades i september1990. Direktsamarbete mellan botswanska och svenska institutioner ochorganisationer har vuxit fram som samarbetsrelationeraa har breddatsutanför gåvobiståndets ram. Det svenskabiståndet är inriktat på kunskaps- och kompetensutveckling. Särskildaansträngningar görs på miljöområdet och för att nå kvinnor. Medelsfördelningenframgår av följande tabek (milj. ): Prop.1991/92:100 Utbetalt 1990/91 Planerat 1991/92 Undervisning Vattenförsörjning Distriktsutveckling Personal- och konsultfond Huvudmålet för svenskt stöd tillsektom är att ge basutbildning för bam och vuxna. Stödet utformas så att detnår särskilt utsatta grapper. Ett fyraårigtavtal ingicks med inriktning på att höja kvalitén i undervisningen. Detta sker genom kunskapsutvecklingoch institutionsuppbyggnad. Stödför byggnation avvecklades /91. Utbildningsradion och Folkens museumdeltar i samarbetet. En undersökning pågår om möjligheten att öka deltagandet iprimärskoleutbildningen till att omfatta alla bam. Ett försöksprogram för utbildning av fattiga kvinnor igrönsaksodling har givit godaresultat. Grandläggande arbetsmarknadsutbildning ingår även i programmet, liksom fortsatt stöd tillalfabetiseringsprogrammet. Det svenska biståndet har bidragittill att ett stort antal byar har fått tillgång till rinnande vatten på ettrimligt gångavstånd. En undersökning av de underjordiska vattenresurseraa görs inomramen för en "National Water ". I programmet ingårett stort personalbistånd och bundet bistånd till ett värde av minst 10 milj.kr. Sektorstödet kommerfasas ut /93. Tik dess inriktas stödet på drift och underhåll avexisterande vattenanläggningar, hygienutbildning och sanitet. Programmet avser stärka de kommunalamyndigheteraas kompetens och kapacitet att överta ett större ansvar från centrala instanser. Stödet är i första hand inriktat på utbildning avtjänstemän på olika nivåer. Program met har medverkat till att höja kompetensnivån hos tjänstemän. dehnsatser är stöd tillarbetsintensiva verksamheter på landsbygden och Prop. 1991/92:100 uppbyggnad avunderhållsenheter för vattenanläggningar i distrikten. 4 insats avser stöd till fysisk planering på distriktsnivå. Ett avtalingicks om fortsatt stöd med 75 milj. kr. Personalbiståndetomfattar ca 20 kontraktsanställda, ca 10 personer anställda avBotswana, samt ca tio botswaner som får fortbildning. Konsultfonden harvidare använts bl.a. för fortsatt stöd till ett trafiksäkerhetsprogram, ett järavägsprojekt, en studie av flygledningoch till insatser som kan bana väg för ett bredare samarbete. Ett avtal för direktrekrytering slöts , där Botswanasjälvt svarar för rekrytering av personal. Fonden kommer att utnyttjasför olika initiativ och insatser i syfte att bredda samarbetet. Utanför landramen utgår svenskabidrag till regionalt samarbete inom SADCCför att modernisera järnvägens signal- och telesystem. har reserverats från katastrofanslaget somdelfinansiering av reparationer av vägen till . SAREC utvidgar samarbetet på forskningsområdettill att bl. a. omfatta forskamtbildning inom miljö- och vattenområdena.Stöd utgår även till enskildaorganisationer, flyktingar, kvinnor och kultursamarbete. Inom miljö- och markvårdsområdet bidrar tikstudier i fysisk planering förGaborone-regionen och Ngamiland. Förslaget till en nationell naturvårdsstrategi,har utarbetats med svenskt stöd genom Intemationella naturvårdsunionen (lUCN). Totaltutbetaldes under /91 116,7 milj. kr. 1991/92:100 Bil.4 Befolkning Befolkningstillväxt BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person -totalt (exkl. östländer) 49,5 milj. (1989) (1980-89) (1989) (1989) Ekonomisk och politisk utveckling Prop. 4 Läget i Etiopienhar undergått en dramatisk förändring.