prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — En av de stora uppgifter som kommer att domineraregeringens arbete är att fullt utföra in i det europeiska samarbetet genom förhandlingarna ommedlemskap i . Ansökan om medlemskap grandas på insikten att måste ansluta sig till alla delar avsamarbetet och godta de förändringar som följer av regeringskonferenserna omEPU och EMU. Många myndigheter berörs av och ettEG-medlemskap. På det handelspolitiska området har kommerskollegium en centralroll, vilket redovisas närmare under anslaget E 1. Ett EG-medlemskap medför att den stickprovsmässigagränskontrollen mer eller mindrekommer att försvinna. I stället inriktas kontrollen vid intemtrafik påhögriskobjekt, dvs. misstänkta personer och transportmedel. Regeringen avsertillsätta en särskild utredning för att analysera hur nödvändigakontrollfunktioner skall hanteras i en situation där gränskontrollengentemot EG-länderaa försvinner. /Uruguay-rundan och övriga multilaterala handelsfrågor Regeringenkommer att fortsätta att aktivt verka för en fri världshandel. Som ett litetoch starkt utrikeshandelsberoende land har ett stort behov av internationella regler som styrvärldshandeln och undanröjer de handelshindersom finns eller uppstår. Ett fungerande och respekterat multilateralt regelsystem är nödvändigt för attmotverka de protektionistiska krafterna. De globala handelsförhandlingarna i , den s.k. Uraguay-randan, har efter diverse avbrott åter kommit igång ochväntas avslutas under första hälften av . Rundan har tre övergripande mål: att ytterligareliberalisera världshandeln för bådejordbraks- och industrivaror, att utvidga det Allmänna Tull-och () med regler på nyaområden som immaterialrätt, investeringar och handeln med tjänster samt attstärka GATTs regelsystem och dess efterievnad. Regeringen kommer att påalla sätt försöka bidra till att dessa målrealiseras. En framgång för Uraguay-randan skulle Prop. 1991/92:100 innebära en värdefull stimulans förvärldsekonomin. har en mycket stor betydelse somsamrådsorgan mellan de utvecklademarknadsekonomierna i världen. Särskilt viktiga äransträngningaraa att åstadkomma en fortsatt avreglering på jordbraketsområde och att minska de snedvridande effekter på handeln som kan uppstå pågrand av subventionerade exportkrediter och bundna u-krediter. träffades en ny viktig överenskommelse inom ramenför den s. k. consensus-överenskommelsen. Den innebär att subventioneraderäntor endast tillåts vid export till de fattigaste ländema. Även denna subvention kan komma att avskaffas om några år.Vidare skärptes reglema för bundna u-krediter, där vissa typer i principblir förbjudna. kommer atthålla sin åttonde konferens (VIII) i de , , den 8-25febraari 1992. Huvudämnen för konferensenblir resurser för utveckling, intemationell handel, teknologi, tjänsteroch råvaror. Stort intresse knyts till frågan om UNCTADs framtid, dessarbetsuppgifter och arbetsformer. Frågan om sambandet mellan handel och miljöbehandlas i såväl som och . Regeringen avser att fortsatt verkaför en bred diskussion om intemationella miljöregler för handeln. Det intemationella samarbetet på det föru-ländema centrala råvaraområdet har förskjutits frånprisstabiliserande avtal mot andrasamarbetsformer såsom studiegrapper. bör stödja en utveckling i huvudsaklig riktning bort från försök attreglera råvaramarknadema. Regeringensträvar efter att fördjupa och utöka handelskontakterna också medutomeuropeiska länder. Detta gäller inte minst och , våra tvåviktigaste handelspartners utanför . I utvecklas planenligtfrihandelsavtalet mellan och Canada.Förhandlingar om ett utvidgat frihandelsavtal innefattande även pågår och beräknas slutföras under år 1992.Härmed skapas i den nordamerikanskahemisfaren ett frihandelsområde som i storlek motsvarar detvästeuropeiska frihandelsområdet. De mest expansiva marknaderaa finns för närvarandei . , , Taiwanoch har väsentligt ökat sina andelar av densvenska utrikeshandeln. Jagavser föreslå regeringen att i febraari 1992 förelägga en särskildproposition med förslag om hur statens roll i exportfrämjandet genomSveriges exportråd skall utformas. Förslagen kommer att baseras bl. a. på betänkande(SOU 1991:3) Statens roll vid främjande av export. Ett reviderat avtal mellande två huvudmännen för rådet kommer att presenteras liksom anslagsmedel fördet kommande budgetåret. () har till uppgift att genom garantier skydda 22 företagenmot vissa typer av förlustrisker i samband med exportaffärer. En närmare redovisning av nämndens verksamhet lämnasunder anslaget E 3. Avvecklingav handelsregleringar Prop.1991/92:100 kommerexportrestriktionerna för kopparskrot att av- "' vecklas. kommerdärmed att ha uppfyht avvecklingen av export-restriktionema för icke jämhaltigtmetallskrot som inleddes den 1 januari 1990enligt överenskommelse mellan . Regeringen uttalade i proposition 1988/89:47bl.a. att en fullständig avvecklingav de kvantitativa restriktionema på beklädnadsområdet borde genomföras. ställde sig bakom detta(1988/89:FiUlO, rskr. Avvecklingen har genomförts. Från och med den 1augusti 1991 gäller inte några begränsningar av tekoimporten. Ävenlicenskravet för import av tekovaror har avvecklats. Förändringama berör intetullsatseraa vid import av tekoprodukter. Den I januari1992 avvecklas även återstående kvantitativa restriktioner mot importen avskor från ett antal länder i främst Central-och , änvad som ursprangligen planerades. med uppgift att utreda tjänstehandeln mellan och Sydafrikaframlade sitt betänkande (SOU 1990:6) . Däri föreslogs att förbudet mot varahandel med skulle omfatta ävenhandel med vissa tjänster. Mot bakgrand av den positiva utvecklingen iSydafrika har ingen åtgärd föreslagits med anledning av utredningen. Som utrikesministern påpekat kan dockutvecklingen i medföra att sanktionema stegvis upphävs. Genomförordningen (1990:885) om vissa sanktioner mot och , som trädde i kraft ,var ett av de första ländemasom införde ekonomiska sanktioner mot och det ockuperade . Sedan befriats har ändringar i desvenska föreskrifteraa vidtagitsenligt FNs resolutioner. Kravet på särskilt beslut om dispens för läkemedels-och livsmedelsleveranser till samt för varor för humanitära ändamål har senare tagits bort. Utförsel avdessa varaslag från kräveremellertid fortfarande exportlicens. Vidare måste FNs sanktionskommittéi förtid aviseras om sådana leveranser till . Regeringen beslutade om vissaekonomiska åtgärder mot Jugoslavienmed anledning av den nuvarande krisen. Åtgärdema omfattade uppsägning avhandelsavtal, avtal om ekonomiskt samarbete ochupphävande av tullfrihetsförmåner. I ljuset av utvecklingen har senare vissalättnader beslutats. Krigsmateriel- och annan exportkontroll Jagavser föreslå regeringen att förelägga förslag om en nylag rörande krigsmateriel. I detta förslag kommer betänkandena (SOU1989:102) Utlandssamverkan på krigsmaterielområdet och (SOU 1989:66) Begreppetkrigsmateriel att behandlas. Genom lagen (1991:341) om förbudmot utförsel av vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfle m.m., som trädde i kraft den 23 , regleras utförsel avmissilteknologiprodukter, utrastning som Prop. 1991/92:100 kan användas för tillverkning av biologiska ellerkemiska stridsmedel samt Bil. 4 kemiska produkter som kan användas förtillverkning av kemiska stridsmedel (kemiska prekursorer). Regeringen har efter lagens ikraftträdandebeslutat om svensk anslutning till den internationella kontrollregimen påmissilteknologiområdet (MTCR) samt till Australien-grappen förintemationellt samarbete mot spridning avkemiska och biologiska stridsmedel m. m. Från och ett antal med samverkande länderssida är exporten av högteknologi föremål för kontroll av säkerhetspolitiskaskäl och för att motverka sådanexport som kan bidra till spridningen av käm- och andra massförstörelsevapen. Denna kontroll har under år1991 koncentrerats till ett antal särskilt känsliga varor. Vi har intresse avatt inte utnyttjas för attkringgå andra länders exportbestämmelser. För detta ändamål och för attunderlätta den fortsatta svenska importen av högteknologi från och med USAsamverkande länder, avser regeringen att besluta om vissa ändringar av gällande svenska bestämmelser. Det nordiska samarbetet inriktasför närvarande främst på framtida utvecklingsfrågor,särskilt i relation till den västeuropeiska integrationen. Vid de nordiska statsministramas möte i Mariehamni antogs en deklaration om det framtida nordiskasamarbetet. Statsministrarna tillsatte engrapp av personliga representanter som ska göra en ny värdering av detnordiska samarbetet mot bakgrand av utvecklingen i och omvärlden. De bör bl. a. studera hur det nordiska samarbetetkan utvecklas i en situation därflera eller samtliga av de nordiska länderaa blivit medlemmar i skall sedan hålla en konferens om frågan . kommer att till session lägga fram ett program för det nordiskasamarbetet . Det kommer att behandla dels konsekvenseraa avEES-avtalet, dels ge riktlinjer för en förenklad organisation av samarbetet.Programmet kommer också att utgöra ett underlag för den grapp som statsministrarnahar tillsatt. De senaste årens omvälvningar iCentral- och har kännetecknats avatt folken förkastat det kommunistiska enpartisystemet. Demokratiska val har genomförts. Folkvalda ledare harbörjat riva ned de gamla straktureraa och bygga upp nya samhällen grandade pådemokrati, mark- nadsekonomi och respekt förmänskliga rättigheter. De tre baltiska stater- Prop. 1991/92:100 na har lämnaten av ofrihet bakom sig och återvunnit sin Bil. Erfarenheten av demokratiska strakturer är dockbegränsad i alla de central- och östeuropeiska ländema. Kunskap saknasom hur ett marknadsekonomiskt systemfungerar. Den inledda ekonomiska reformprocessen är både tidskrävande och mödosam. De yttre spåren från den kommunistiska tiden är också förskräckande, inte minstvad gäller miljön. Produktionen kännetecknas av slöseri ochineffektivitet. I den rådande situationen finns en risk attkänslor av apati och hopplöshet kanbreda ut sig, något som i sin tur kan leda till politisk och social instabilitet. Det är av ett betydande utrikes- ochsäkerhetspolitiskt intresse för Sverigeatt det i vår omgivning finns länder som präglas av stabil demokrati, marknadsekonomi, socialt och miljömässigt ansvar.Härav följer att stödet till och samarbetet med ländema i Central- ochÖsteuropa har en särskild karaktär. Därför menar jag att det är ytterst angeläget attSverige försöker främja den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen iCentral- och . Vi måste sikta på att i första hand genomkunskapsöverföring stödja skapandet av demokratiska institutioner ochinförandet av marknadsekonomi,upprättandet av rättssystem, väl fungerande förvaltningar, utbildningssystem och annat som utmärker ettdemokratiskt samhällsbygge i vårtid. Dessutom bör stödet utformas så att det leder till att dessa samhällen kanutvecklas av egen kraft. För att underlätta en sådan kunskapsöverföring avser regeringen avdela en stordel av anslaget att utnyttjas såsomen kunskapsfond. För att på ett snabbt sätt omsätta regeringens intentionerpå detta område kommer en särskild beredning att inrättas inom . Allt detta måstekompletteras med materiellt bistånd. Vi skall i samarbetet ge prioritet åt i förstahand våra baltiska grannländer och i andra hand och det ryskanärområdet. Där har vi, liksom övriga nordiska länder, av geografiska ochhistoriska skäl, en särskild roll att spela. Vi skall därvid ta tillvaradet breda folkliga engagemang som finns iSverige för kontakter med folken på andra sidan . När det gäller mer avlägsna länder kommer samarbetet ihuvudsak att ske genom de multilaterala kanalerna. Samhandel och investeringar spelar också encentral roll i förändrings-processen.Det är därför viktigt att undanröja kvarvarande handelshinder för attförbättra tillträdet till de västeuropeiska marknadema. arbetar aktivt för detta inom bl. a. EFTAs ram.Avvecklingen av de kvantitativa importrestriktionema för teko och skorär exempel på bilaterala åtgärder som är till fördel för dessa länder. Frihandelsarrangemangmed ländema i bidrar också till ett vidgat marknadstillträde. MedPolen, och har EFTA framförhandlat frihandelsavtal, som förväntas kunna undertecknas . Med ochRumänien liksom med de tre baltiska statema kunde EFTA underteckna samarbets- 25 1 dessa deklarationer finns en klausul somföratskickar kommande förhandlingar omfrihandelsarrangemang också med dessa Prop. 1991/92:100 länder. Överläggningarom bilaterala frihandelsavtal med de tre baltiska Bil. 4 stateraa kommer attupptas . Investeringar ide central- och östeuropeiska ländema kan också spela en central roll i reformprocessen. I syfte att främja svenskainvesteringar har tecknatbilaterala investeringsskyddsavtal med , Ungem och Tjeckoslovakien.Förhandlingar pågår med och och förväntas också kunna inledas med de tre baltiskastateraa. Den föratvaranderegeringen anslog , fördelat , för stöd tillCentral-och . Den nuvarande regeringen har tidigare förklarat att biståndet till skallökas. För nästa budgetår föreslår jag att ett nytt treårsprogram för samarbetemed utarbetas. Programmet redovisas under ettnytt littera G. Samarbete med Central- ochÖsteuropa. Jag föreslår att totalt en miljardkronor satsas under /93. Belopp av motsvarande storlek föratsesäven för budgetåren 1993/94 och 1994/95. Somframgår av vad jag sagt kommer utrikesförvaltningens resurser bl. a. att tas i anspråk för att följa densäkerhetspolitiska utvecklingen i vårt närområde, för att vidareutvecklakontaktema med och för det fortsattaarbetet i samband med ikraftträdandet av samt förhandlingarom svenskt EG-medlemskap. Den fortsatta utvecklingen i Central- och Östeuropafordrar ökad uppmärksamhet, liksom arbetet inom ESK och FN. För att möta de krav som ställs på besparingarinom den statliga förvaltningen ochför att motsvara de behov av ökade resurser som uppstått till följd av utvecklingen i Central- och Östeuropakommer, som aviserades i kompletteringspropositionen (prop 1990/91:150,bil 11:2, FiU 37, rskr. 390) fyra lönadeutlandsmyndigheter att behöva läggas ned under /93. Jag föreslår därför att ambassadeni och ambassadkansliet i stängs. Avsikten är atthonorärkonsulat skall upprättas på dessaplatser. Karriärkonsulaten i och kommer att omvandlas till honorärkonsulat. Som ett ytterligare led i besparingsprogrammethar informationsverksamhet i Förenta Statema setts över. Informationskontoret för (SIS)kommer från attinordnas i generalkonsulatet i . I samband därmed kommersammanlagt sju heltidstjänster, varav fyra utsända, att dras in. De myndigheter som berörs av neddragningama är SISoch generalkonsulatet i , generalkonsulatet i samtambassaden i . Enärendekategori som tidigare i stor utsträckning berört generalkonsu latet i är kvarlåtenskapsärendena. Som nämndes kompletteringsproposition (s. 20) står det klart att sådana ärenden i framti den bör kunna skötas utan departementets medverkan. undersöks hur berörda utlandsmyndigheters befattning med kvarlåten skapsärendena lämpligen bör avvecklas.Målsättningen är därvid att detta 2" skall kunna ske per den 1 mars1992. Inga nya ärenden skulle således tas Prop. emot av utrikesförvaltningen efterdenna tidpunkt om inte annat beslutas Bil. avdepartementet i enskilda fall. Tillsammans med de besparingar som jag kommer att redovisaavseende och de rationaliseringar i biståndsadministrationen som statsrådet kommer att redogöra för hardepartementet uppfyllt de åtaganden som gjorts för /93 medanledning av regeringens program för omställning och minskning av denstatliga administrationen. Somförutskickades i 1990/budgetproposition (propp. 1990/91:100 bil. 5, UUM,rskr. 163) har regeringen tillsaft en utredning för att ta fram underlag för en vidare omprioritering och anpassning avutrikesförvaltningens verksamhet.Utredningen har särskilt att beakta vad som anförs i kompletteringspropositionen (s. 1819)om altemativa former förutrikesrepresentationen. Utredningen skall också studera rationaliseringsmöjlighetervid några större och medelstora utlandsmyndigheter. Vidare bör den analyserafrågor rörande debitering av vissa tjänster i utrikesrepresentationen.Utredningsarbetet skall vara slutfört . Jag vill i detta sammanhang erinra om attaltemativa former för utrikesrepresentationen förekommer.Genom ett ökat utnyttjande och utveckling avsådana former bör dock en ytterligare minskning av kostnaderna kunna ske. För en kort redogörelse avvad som gjorts på dettaområde får jag hänvisa till kompletteringspropositionen (s. 18 19). Besparingsarbetet, liksom behovet avomprioritering av utrikesförvaltningensresurser, nödvändiggör beredskap för nedläggning av ytterligare tre tillfyra utlandsmyndigheter under /94. Under årethar statskontorets tjänster utnyttjats för att bl.a. se över departementetsverksamhetsplanering avseende utlandsmyndigheterna. Statskontoret har överiämnat en första delrapport efter att ha besökt ambassaderna i , och Dar es Salaam.Rapporten, som har remissbehandlats, innehåller ett antalkonkreta förslag. Samarbetet med statskontoret förutsätts fortsätta. gett statskontoret i uppdrag attgenomföra studier av ytterligare tre utlandsmyndigheter, nämligen de bådadelegationerna i och generalkonsulatet i . Statskontoret har därmed studerat en storvästambassad av stort bilateralt intresse, en ambassad med integreratbiståndskontor där betoningen av arbetetligger på biståndsfrågor, en ambassad i med omfattande konsulära uppgifter och storviseringsverksamhet, två delegationer med multilateralt arbete av olikakaraktär samt ett konsulat med stort inslagav konsulär verksamhet. Avrapportering från de två senare besöken skall ske successivt , docksenast den Ijuni 1992. avser att i samråd med,övriga berörda departement planeraen samordnad och successiv anpassning av delegationen i . Arbetet inomEES, och kommande förhandlingar om EG-medlemskap accentuerar kravet på ett samlat svenskt uppträdande gentemot EGsinstitutioner. Med hän visning till beslut (1989/90:UUM, rskr. 191) vill jag Prop. 1991/92:100 meddela att miljöattachéerna harförordnats vid EG-delegationen i Bil. 4 och vid ambassaden iBonn. Vidare har en översyn inletts av hur utlandsmyndigheterna på etteffektivare sätt kan användas i miljöarbetet. Regeringen avser återkomma tillriksdagen i denna fråga. Den gjorda översynen av UD-makarnassituation följs nu upp. 1 enlighet med utredningens förslag har, genomomprioritering, en särskild tjänst för handläggning av medföljandefrågortillsatts. Vidare har arbetet med att få till stånd bilaterala diskussioner om arbetstillstånd för UD-makar intensifierats. Andra förslag kräveremellertid ytterligare beredning. Enarbetsgrupp bestående av representanter för , och invandrarverket kommerunder att se över styrning och kostnadsansvar för utlänningsärendenavid utlandsmyndigheterna. Deinternationella kontakterna är betydelsefulla för det svenska samhället. Dettagäller inte minst kulturlivet och forskningen som behöver ständiga impulserutifrån för att inte stagnera. Det faktum att tillhör ett litet språkområde och geografiskt är beläget i Europasutkant skapar emellertid särskildasvårigheter. Staten kan dock med olika medel främja ett aktivt svenskt deltagande i utbyte med andra länder ochkulturer. Detta utbyte anser jagemellertid måste ske i enlighet med de deltagandes egna prioriteringar ochönskemål. Jag menar därför att de statliga insatserna i huvudsak bör inskränkas till ekonomiskt stöd och, vidbehov, till kontaktförmedling och praktiskt bistånd. Den statligt finansierade Sverige-informationenskall syfta till att sprida kännedomom det svenska samhället samt väcka intresse och förståelse för den svenska synen på olika samhällsfrågor. Därmedunderlättas deltagande i detinternationella utbytet. Det är också ett utrikespolitiskt intresse att svenskasynpunkter blir kända och får gehör i utlandet. Informationen omSverige i utlandet kan därutöver ha betydelse för våra ekonomiska förbindelser och främja såväl export som turism. Avsikten med den statliga Sverige-informationenskall inte vara att förmedla en tillrättalagd och glättad bild av vårt land. Sverige-bilden utomlands bestäms i första hand av faktiska förhållanden. Men den inter nationella nyhetsförmedlingen uppmärksammar ofta endast enstaka hän delser och utvecklingsdrag. De statliga informationsinsatserna bör därför, enligt min mening, söka kompletterabilden genom att särskilt belysa utvecklingen inom sektorer av det svenska samhället som annars kanske skulle hamna i skymundan högteknologisk industri, forskning och ut veckling, miljösatsningar,arbetsmarknadspolitiska lösningar, det mångfa- setterade kulturlivet m. m. Enavveckling av statens engagemang i turistrå det kan komma att medföra enförändring av Svenska institutets uppgifter. Jag förutsätter att frågan bereds särskilt. Därvid bör en föratsättning vara att de statliga insatserna skall ge en samlad presentation av Sverigesom 28 omfattar såväl kulturella,samhällspolitiska, ekonomiska som turistaspek- Jag avser senare presenteraett förslag, baserat på beredningsarbetet, Prop. 1991/92:100 om inriktningenoch omfattningen av Svenska institutets verksamhet vad Bil. Därvid kan ytterligare resurser komma att tillföras. Beträffande den geografiska inriktningen av destatliga insatserna avseende kultur-och erfarenhetsutbyte motiverar den snabba omvandlingen i attdetta område prioriteras och får utökade resurser, medan insatser i övriga delar av världen huvudsakligenbör bibehållas på nuvarande nivå. De regeringsbeslut som fattats under år 1990rörande utvecklingssamarbetet med medför ett ökatkultur- och erfarenhetsutbyte meddenna del av med särskild prioritering av utbytet med ,, , och . Motbakgrund av ansökan om medlemskap i finner jag detvidare angeläget att intensifiera informationen om det svenska samhället i ett antal av EGs nuvarandemedlemsländer. Utrikesdepartementetökar informationen om EG i . U-landsbiståndethar uppvisat både positiva och negativa resultat.De biståndspolitiska målen ligger fast. Erfarenheterna och insikten om vad som är framgångsrik utvecklingspolitik och därmedhur biståndsmålen bäst kan främjas har ökat. Detta börjar nu i ett internationellt perspektiv ge resultat i form avåterupprättad tillväxt och växande inkomster i många . Trots detta är behovet av fortsattutvecklingsbistånd mycket stort i ett flertal länder. De ekonomiskaklyftorna ökar på många håll i världen liksomantalet mycket fattiga människor. Resursflödet till har ocksåminskat . Den skuldkris som drabbat ett flertal har ökat behovet av internationelltbistånd. För de fattigaste u-ländernaär biståndet den viktigaste källan till utländskt kapital. Ett av de största orosmomenten i världen ärrisken för att klyftan mellan nordoch syd, mellan de rika i-Iänderna och de fattiga , vidgas och fördjupas. Man kan inte räkna med att en majoritet av jordens befolkninghur länge som helst ska acceptera att minoriteten blir allt rikare, medan deegna villkoren utarmas. För allas skull måste i-länderna bidra till att kraftfullt bekämpa fattigdomen i u-länderna.Den utgör ett problem med omfattande konsekvenser. Misslyckas kampen motfattigdomen kommer vi alla, och våra barn, att få betaia ett högt pris. Ett annat stortorosmoment är flyktingsituationen i världen. Det finns ca 17 milj. flyktingar, de flesta av dem i redan hårt ansträngdaländer. Till detta kommer omkring 24 milj. internflyktingar. Många av dessa människor lever under olidligaförhållanden, och deras situation avspeglar svåra olösta konflikter,som kräver internationella insatser för att lösas. Jag avser atttydligare än inrikta det svenska biståndet på åtgär- Prop. 1991/92:100 der, som främjar utvecklingen avdemokrati och mänskliga rättigheter. 4 att betona dennainriktning av biståndet kommer under /93 ett symposium ommänskliga rättigheter, med deltagande från samarbetsländerna och annaninternationell expertis, att anordnas. En betydande uppräkning föreslås avmedlen för demokratinsatser. En viktig utgångspunkt för det svenskabiståndsarbetet är övertygelsen omalla människors lika värde och varje persons unika värde.