prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Av beloppet bör 330 000 kr.få användas för sådant tekniskt/ekonomiskt utrednings- och projekteringsarbetesom utförs gemensamt av riksorganisationerna. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna de ändringar jagförordar i fråga om maximibeloppet för handikappanpassning av allmännasamlingslokaler, 2.medge att beslut om bidrag förallmänna samlingslokaler under /93 meddelas inom en ramom 46000000kr., 3.medge att beslut om bidragför handikappanpassning av folkparksteatrar under /93meddelas inom en ram om , 4.till Bidrag till allmännasamlingslokaler m.m. för /93anvisa ett förslagsanslag på . F4.Bidrag till folkrörelserna' Prop. 14 1991/92Anslag 100000000 1992/93Förslag 34617000 ' H 7. Bidrag till folkrörelserna. " Del av anslaget som rör idrotten har förts tillanslaget I 5. Stöd till idrotten under Anslaget inrättades för /91.Medlen är avsedda som bidrag till folkrörelser som bedriver barn- ochungdomsverksamhet av olika slag föratt kompensera deras ökade kostnader till följd av skattereformen. Skälet tillatt anslaget inrättades var att /90 beslutade omett nytt skattesystem (prop. 1989/90:50, SkU 10, rskr. 96, prop. 1989/90:110, SkU30, 31, rskr. 356, prop. 1989/90:111, SkU31, rskr. Skattereformenseffekter för folkrörelserna visade att särskilda icke avsedda effekter kom att drabba de ideellafolkrörelserna. Det gällde i synnerhet de organisationer som bedriver barn- och ungdomsverksamhet. Medlen för /92 fördelades tillföljande typer av organisationersom bedriver barn- och ungdomsverksamhet: bistånds-, freds-, frivilliga-,försvars-, handikapp-, alkohol-, antidrog-, kultur-, invandrar-, idrotts-,barn- och ungdomsorganisationer samt bildningsförbunden. Jaganser att det är angeläget att kompensera barn- och ungdomsverksamheten för dess ökade kostnader i samband medskattereformen. Det råder ingettvivel om att barn och ungdomar inte har samma möjlighet att tillgodoräkna sig de ökade disponibla inkomsterna somvuxna förvärvsarbetande personer har fått till följd av skattereformen. 1 samråd medstatsrådet förordar jag nu att idrottens del av anslaget, som redovisas under trettondehuvudtiteln, för /93förs över till anslag under sjundehuvudtiteln. Utöver detta vill jag anföra att den fördelningsom gjordes av anslaget underinnevarande budgetår var mycket preliminär och byggde på uppgifter därskatteeffekterna var framräknade . Det är därför nödvändigt att fortsätta uppföljningen avskattereformens effekter på föreningslivet. Jag avser att i samarbete med statsrådet följa folkrörelsernas ochidrottsrörelsens finansieringsfrågor, inte minst från skatte- och avgiftssynpunkt. I samband med detta kan det finnasbehov av att överväga om en samladöversyn för att klarlägga föreningslivets ekonomiska villkor bör göras. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till folkrörelserna /93 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet' Prop. 1990/91Utgift 3154000 '' 1991/92Anslag 3 300000 1992/93Förslag 3432000 ' H 4. Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet. Från anslaget betalas bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Medlen disponeras avcivildepartementet efter särskilda beslut av regeringen enligt de riktlinjer som anges i proposition 1981/82:155 (AU 1981/82:24). Föreskrifter om bidragen finns iförordningen (1982:865, omtryckt1987:1053, ändrad senast 1991:1254) om statsbidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Statsbidraget består av ett grundbidrag och förorganisationer med fler än 3 000 medlemmar ett rörligt bidrag. I enlighet med beslut (prop,1990/91:100 biL 15 H 4, AU17, rskr. 288) har bidraget fr. o. m. budgetåret1991/92 höjts och betalas enligt följande. Fören kvinnoorganisation med fler än 1 500 menhögst 3 000 medlemmar utgörgrundbidraget . För en organisation med fler än 3 000 medlemmar utgör grundbidraget . Detrörliga bidraget är . per medlem när antalet medlemmar överstiger 3 000.För antalet medlemmar över 60 000 betalas inte något rörligt bidrag. Kvinnoorganisationernabedriver en värdefull verksamhet bl. a. genom att vara pådrivande på flera olika samhällsområden.Många kvinnoorganisationer görbetydande utbildningsinsatser för kvinnor. Erfarenheter visar att kvinnor som är aktiva i kvinnoorganisationer oftaäven aktiverar sig i övrig föreningsverksamhet och i de politiskapartierna. Kvinnoorganisationerna utgör härigenom en viktigrekryteringsbas för olika samhällsinsatser. Genom skilda aktiviteter harkvinnoorganisationerna fäst uppmärksamheten på frågor som berör kvinnornasvillkor. Den nuvarande konstruktionen av stödet harfunnits . Det är nu angeläget att göra en utvärdering avstödets betydelse för olikakvinnoorganisationer. En sådan utvärdering kommer därför att göras. Stödet har utgått i form av ettförslagsanslag. Från och med budgetåret1992/93 bör det anvisas som ett reservationsanslag på . Anslagetutgör en ram för beräkning av storleken på grundbidraget och det rörligabidraget. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tdl kvinnoorganisationernascentrala verksamhet för budgetåret1992/93 anvisa ett reservationsanslag på . 1991/92:100 Bil. 36243000 18950000 55 193 000 31 I Länsstyrelserna m.m. 35 2 Kammarkollegiet Stöd till trossamfund m.m. 37 I Stöd till trossamfund m.m. 433 Stöd till konsumentorganisationer 455 Bidrag till miljömärkning av produkter 49 2 Bidrag till central och lokalungdomsverksamhet m.m. 51 3 Stöd till internationelltungdomssamarbete F. Folkrörelsefrågor, kooperativa frågor, m.m. 552 Stöd till kooperativ utveckling 563 Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. 594 Bidrag till folkrörelserna 605 Bidrag till kvinnoorganisationernas Regeringens proposition 1991/92:100 Bilaga 15 y*.n. 1Riksdagen 1991/92. Bilaga 15 till budgetpropositionen 1992 Miljö- och naturresursdepartementet Prop. (fjortonde huvudtiteln) 1991/92:100 Tillmiljö- och naturresursdepartementet hör frågor som gäller -vatten- och luftvård, -miljöfrågor som kräver särskildsamordning, -vattenlagen (1983:291) och lagen(1976:997) om vattenförbund, -ekonomiska styrmedel inommiljöpolitiken i den mån sådana ärenden inte ankommer på någol annatdepartement, -hushållning med naturresurser m.m. omfattar departementetsverksamhetsområde också följande frågor -planläggning, markanvändning ochbebyggelse, -tillstånd till expropriation, -förköp av fast egendom, -utländska förvärv av fast egendom, -allmänna vatten- ochavloppsanläggningar, -lantmäteri ochlandskapsinformation, Enav regeringens viktigaste uppgifter är att verka för en långsiktig och hållbarutveckling till ett samhälle med frisk luft och rent vatten, levande sjöar,skogar och odlingslandskap. Därigenom säkerställs hälsosam miljö, livskraftigaekosystem och biologisk mångfald. Det är nödvändigt att sambanden mellan ekonomi ochekologi görs tydliga. Genom att sätta pris på miljön blir kostnader sommiljöskador orsakar synliga. Endast så kan stora framtida miljöskulderundvikas. För att användning av begränsade mark- ochvattenresurser inte skall hota Prop. 1991/92:100 gemensamma värden, och föratt balans skall skapas mellan olika enskilda Bil. 15 intressen, krävsnoggranna avvägningar. Plan- och naturresurslagstiftningen skall användas föratt utarbeta fullgoda beslutsunderlag och miljökonsekvensbeskrivningar. En hög ambitionsnivå skall gälla i arbetet med attskydda värdefull natur såsom urskogar, hagar och våtmarker. läggsförslag om att skydda fler älvsträckor och vattendrag enligt lagen omhushållning med naturresurser m.m. De allvarligaste miljöhoten är av global och gränsöverskridandenatur. Dessa problem kan bemästras endast genom en växelverkan mellan konsekventagerande på hemmaplan och genom internationellt samarbete. om miljö och utveckling i är ett betydelsefullt ledi arbetet för konkreta och samstämda åtgärder för att skapa en hållbarutveckling. I förhandlingarna med EG skall utgå frän atthögsta tillämpade ambitionsnivå skall gälla på miljöområdet. skallaktivt medverka till att utveckla miljösamarbetet i hela och ge stöd föratt rena . Effektiva ekonomiska styrmedel skall användas för attdriva på utvecklingen till ett bärkraftigt samhälle. skall även iinternationella fora verka för ökad användning och samordning av ekonomiska styrmedel. En särskild arbetsgrupp kommer att klarlägga effekternaav en införd avfallsskatt och därvid pröva dess lämplighet somkostnadseffektivt styrmedel för att minska avfallsvolymerna och främjaavfallssortering. Den fysiska planeringen skall vägledas av globalttänkande och skapa förutsättningar för atl handla lokalt. Genom lagstiftningoch ett fungerande samspel mellan stat och kommun skall miljövärden värnas,miljöskador förebyggas och en långsiktig hushållning främjas. Miljökonsekvenserna skall redovisas före varje beslutsom ger större miljöpåverkan. Miljömål och ätgärdsprogram måste ständigt utvärderasoch förnyas. skall därför varje är få en redovisning övermiljösituationen inom aktuella omräden samt förslag till åtgärder med anledningdärav. Programmet för övervakning av miljökvalitet, som förnärvarande vidareutvecklas inom , kommer att blibetydelsefullt för att följa upp miljötillståndet och förbättra möjligheternaatt prioritera nationella och internationella insatser. Budgetförslagetinom miljö- och naturresursdepartementets ansvarsområde påverkas av det mycketstrama ekonomiska läget. Det påverkas också av uppgiften att forma enlångsiktig och hållbar utveckling mot ett samhälle med frisk luft och rentvatten, levande sjöar, skogar och odlingslandskap. Inom miljöområdet bygger budgetförslaget till storadelar på av fattade beslut om fleråriga program. Detta innebär ökade anslag för forsk ning, miljöövervakning, landskapsvärdande åtgärder och i viss mån kemika- 4 liekontrollen.Resurserna för bl.a. kalkning av försurade sjöar och inköp av Prop.1991/92:100 mark för naturvärd föresläs ligga på en oförändrad nivå. För att fåbättre Bil. 15 planeringsförutsättningar för markinköp föresläs vidare ettbemyndigande att under nästa budgetår ta i anspråk vissa medel som avsesanvisas under det därpå följande budgetåret. För strålskydd, kärnsäkerhet m.m. föreslås, i avvaktanpå en särskild proposition, oförändrade anslag. För fastighetsdataverksamheten och lantmäterietföresläs i princip oförändrade resurser. För statens va-nämnd har gjorts enfördjupad anslagsprövning och nämnden föresläs fä en treårsram med i principoförändrade resurser. Anslagsförändringamatotalt inom miljö- och naturresursdepartementets verksamhetsområde iförhällande till statsbudgeten /92 framgär av följande sammanställning. Medel pä tilläggsbudgethar inte tagits med. Beloppen anges i milj.kr. Anvisat 1991/92 -17,5 C. Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 52,4' 52,4' Totalt för miljö- och naturresursdepar- Anvisat under elfte huvudtiteln. Detbör observeras att för flera av miljö- och naturresursdepartementetsmyndigheter redovisas utgifterna under s.k. 1 000-kronorsanslagoch finansieras med avgifter. Tabellen ger därför inte uttryck för de samladekostnaderna för departementets myndigheter. Miljö-och naturresursdepartementet Prop. 15 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdeden såvitt avser Inledning, littera A, B och statsrådetThurdin såvitt avser littera D, E och F Anmälan till budgetproposition 1992 Inledning Miljödepartementetövertog frägor som gäller planläggning, markanvändning ochbebyggelse samt lantmäteriet, landskapsinformation ochfastighetsdataverksamhet m.m. från f.d. . Departementetsnamn ändrades till miljö- och naturresurs-departementet. Redovisningav utvecklingen på miljöområdet Enav regeringens viktigaste uppgifter är att verka för en långsiktig och hållbarutveckling till ett samhälle med frisk luft och rent vatten, levande sjöar,skogar och odlingslandskap. Därigenom säkerställs en hälsosam miljö, livskraftigaekosystem och biologisk mångfald. Miljöpolitiken skall utgå frän vad naturen kan bära. Visom lever nu har inte rätt att föröda för de generationer som kommer efter oss.Mälet är därför en hållbar samhällsutveckling, ett samhälle i samklang mednaturen. Verksamheter inom alla områden mäste ske inom de ramar som anges avmänniskans och naturens toleransgränser. Inom dessa ramar finns utrymme förteknisk utveckling, nyskapande och tillväxt. Var och en har en del i ansvaret att värna en godlivsmiljö. Den enskilde har - som konsument, företagare eller markägare - godamöjligheter att genom egna beslut främja en positiv utveckling. Frivilligtarbete, enskilt eller i ideella organisationer, är dessutom ovärderligt föropinionsbildning och för att upptäcka nya miljöproblem. Det är nödvändigt att sambanden mellan ekonomi ochekologi görs tydliga. Om naturens gränser överskrids förstörs på siktlivsvillkoren för människor, djur och växter. Genom att sätta pris pä miljönblir kostnader som miljöskador orsakar synliga; kostnader som annars kandöljas och upptäckas först . Endast så kan vi undvika storaframtida miljöskulder. Genomekonomiska styrmedel kan marknadskrafterna tillvaratas i miljö- Dentekniska utvecklingen och marknadsekonomin ger då Prop. 1991/92:100 godamöjligheter för omställning till mindre resurskrävande och mindre mil- Bil.15 jöbelastande produktions-, energi- och transportsystem. Det medför ocksåökade möjligheter för konsumenterna att göra i vidare mening miljö- ochkostnadseffektiva val. En viktig utgångspunkt för miljöarbetet är attförebygga att miljöskador uppkommer. Förstärkningen av tillett miljö- och naturresursdepartement med ytterligare ansvar för fysisksamhällsplanering är ett uttryck för detta. Tydliga miljömål skall anges. Effektiva styrmedel skallutvecklas. Effektiv resursanvändning skall stimuleras. Hänsyn till naturens kretslopp bör genomsyra allplanering. Detta synsätt skall prägla regeringens arbete; ekonomi och ekologiskall knytas samman. Tydligamiljömål, satta utifrån vad naturen långsiktigt tål, visar vägen till enbärkraftig utveckling. Försiktighetsprincipen skall vara en viktig ledstjärna. Förslag till pä miljöområdet kommer attpresenteras fortlöpande. Bestämdamiljökrav behövs för att: -minska utsläpp av växthusgaser ochupphöra med användningen av ämnen som skadar ozonskiktet, -minska utsläppen av föroreningarmed lokala och regionala effekter, -ersätta skadliga kemiska ämnen ochprodukter samt återvinna förbrukade ämnen och varor, -stärka skyddet av hotade naturtyperoch biologisk mångfald, -förbättra skyddet av betydelsefullakulturmiljöer, -säkra markens och vattnensproduktionsförmåga och ett uthålligt bruk av fömybara resurser och -garantera en hög ambitionsnivå inomstrålskyddet och för beredskapen mot kärnkraftsolyckor. Föratt användningen av begränsade mark- och vattenresurser inte skall hota gemensamma värden, och för att balans skallskapas mellan olika enskilda intressen, krävs noggranna avvägningar. Plan- ochnaturresurslagstiftningen skall användas för att utarbeta fullgoda beslutsunderlagoch miljökonsekvensbeskrivningar. Därigenom skapas förutsättningar för attlösa eventuella konflikter på ett tidigt stadium, som miljöproblemförebyggs och miljö-, kultur- och naturvärden bevaras. En hög ambitionsnivå skall gälla i arbetet med attskydda värdefull natur såsom urskogar, hagar och våtmarker. Fler mark- ochvattenområden bevaras genom biotopskydd och inrättande av reservat. Under åretläggs förslag om att skydda fler älvsträckor och vattendrag enligt lagen omhushållning med naturresurser m.m. Aktivtinternationellt miljöarbete Prop. Jordenär bara en - och den är gemensam. De allvarligaste miljöhoten är av global ochgränsöverskridande natur. Dessa problem kan bemästras endast genom ettkonsekvent agerande pä hemmaplan och genom internationellt samarbete. Det är nödvändigt att vidga och fördjupa deninternationella samverkan. om miljö och utveckling (UNCED) i Riode Janeiro 1992 är ett betydelsefullt led i arbetet för konkreta och samstämdaåtgärder för att skapa en hållbar utveckling. har som en avinitiativtagarna till konferensen ett särskilt ansvar för att aktivt medverka till att konferensen når framgång. UNCEDbör bl.a. leda till bindandeöverenskommelser om skydd av klimatet och bevarande av den biologiskamångfalden. UNCED fordrar uppföljning, bl.a. för att rättvist fördelakostnaderna för nödvändiga miljöinsatser i utvecklingsländerna. skall spela en pådrivande roll även i det europeiskamiljöarbetet. Miljöskador skall förebyggas, bl.a. genom minskade utsläpp och enmiljöanpassad användning av olika kemikalier. 1 förhandlingarna med EG skall utgå frän attden högsta tillämpade ambitionsnivån skall gälla pä miljöområdet. Dennaprincip skall vara vägledande även för övriga internationella förhandlingar.Kraven bör ställas så att åtgärder kan vidtas pä ett kostnadseffektivt ochrättvist sätt. Initiativ tas till en bred diskussion om internationellamiljöregler för handeln. Det gäller inte minst inom . Ett EES-avtalsmiljökonsekvenser skall belysas i de aktuella propositionerna till följd avavtalet. skall aktivt medverka till att utveckla miljösamarbetet i hela och ge stöd föratt rena . fordras stora insatser för attförbättra miljösituationen i Öst- och . Genom samarbete medgrannfolken bl.a. i , , och kan bidra medsåväl konkreta miljöåtgärder som stöd för unga demokratier som utvecklarsitt miljöansvar. Effektivastyrmedel skall användas för att nä miljömålen. D Miljölagstiftningen skall skärpas och sammanföras ien miljöbalk, som tar sin utgångspunkt i vad naturen långsiktigt tål.Miljöbalken skall vara ett medel i arbetet för att uppnä en hållbar utveckling. n Miljökonsekvenserna skall redovisas före varje beslutsom ger större miljöpåverkan. n Försiktighetsprincipen skall tillämpas, dvs.vetenskaplig osäkerhet skall inte hindra åtgärder när allvarliga miljöskadorriskeras. n Effektiva ekonomiska styrmedel skall användas för attdriva på utvecklingen till ett bärkraftigt samhälle. skall även iinternationella fora verka för ökad användning och samordning av ekonomiskastyrmedel. nPrincipen är att den som förorenar miljön skall betala. Det skall inte löna Prop. 1991/92:100 sig att handla kortsiktigt och låta kommande generationer ståför kostna- Bil. Inriktningen skall vara att varje vara och varjeverksamhet bär sina egna miljökostnader, n Den enskildes ansvarstagande skallunderlättas genom miljömärkning, information och utbildning, bl.a. för attmöjliggöra förändring av attityder och handlingsmönster. nSubstitutionsprindpen, dvs. att skadliga kemikalier skall ersättas av mindreskadliga, skall användas aktivt. D Producenternas ansvar att ta fram varor, somi alla led är miljöanpassade, skall hävdas. Förutsättningarna för en strategiför förlängt produktansvar och ren produktion analyseras. D ökade möjlighetertill återanvändning och återvinning skall främjas, n Regler skall läggas fastför biotekniken och för en ansvarsfull användning □ Ett tydligt ansvar för miljöanpassning av verksamhetenskrivs in i instruktionerna för myndigheter vars verksamhetsområden kanpåverka miljön i större omfattning. D Förslag förbereds inom regeringskanslietom att sektorsmyndigheter med miljöansvar och länsstyrelser skall redovisa sitt eget miljöarbete i anslutning tillårsredovisningen. Utvecklingen i riktning mot kretsloppsamhället kräveren bättre hushållning med naturresurser. Fömybara resurser är uthålliga sälänge de används inom ramen för ekosystemens produktionsförmåga. Användningenav icke fömybara resurser är inte hållbar i det långsiktiga perspektivet. Enansvarsfull hushållning är därför nödvändig. Genom forskning, tekniskutveckling och ekonomiska styrmedel skall fömybara resurser gradvis ersättaicke för-nybara. Inriktningen skall vara att allaresurser kan återföras till naturens kretslopp, återvinnas eller återanvändas.Upplysta konsumenter, miljöanpassade produkter och fungerande marknader ärviktiga inslag på vägen till en hållbar utveckling. Jag avser äterkomma till regeringen under är 1992 medförslag om åtgärder på förpackningsområdet. Det är angeläget att utforma effektiva styrmedel föratt minska avfallsvolymerna och avfallets miljöfarliga innehåll. börprincipen om förorenarens ansvar stärkas. En särskild arbetsgrupp kommer att klarlägga effekternaav en införd avfallsskatt och därvid pröva dess lämplighet somkostnadseffektivt styrmedel för att minska avfallsvolymerna och främjaavfallssortering. Långsiktig hushållning med naturresurser Denfysiska planeringen skall vägledas av att vi tänker globalt och skaparförutsättningar för att handla lokalt. Genom lagstiftning och ett fungerandesamspel mellan stat och kommun skall miljövärden värnas, miljöskador förebyggasoch en långsiktig resurshushållning främjas. En god livsmiljö förutsätter att människor som berörslokalt kan påverka utvecklingen av sin egen närmiljö. Den fysiska planering, som bedrivs av 9 kommunerna,spelar därför en viktig roll för att förena en gynnsam ekono- Prop.1991/92:100 misk utveckling med krav på god miljö och långsiktig hushållningmed natur- Bil. Ytterst är det de förtroendevalda ikommunerna, som har ansvaret att bevaka långsiktiga miljöintressen i kommunensplanering och beslut om bebyggelse. Dialogen mellan kommuner och stat är därförbetydelsefull och bör utvecklas. är den fysiska planeringenshuvuduppgifter tre, nämligen att: - säkerställaen långsiktigt god hushållning med mark- och vattenresurser, - främja en långsiktigt förnuftig lokalisering avbebyggelse, anläggningar och infrastruktur samt utveckla en rik och levande stadsmiljö, - ta hänsyn till naturenskretslopp i samhällsplaneringen. Miljömåloch åtgärdsprogram måste ständigt utvärderas och förnyas. skalldärför få en redovisning över miljösituationen inom aktuella omrädensamt förslag till åtgärder med anledning därav. Miljöaspekterna skalltillmätas stor betydelse i beslutsprocessen. Miljökonsekvensbeskrivningarskall redovisas före varje beslut som kan ge större miljöpåverkan. Det program för övervakning av miljökvalitet, som förnärvarande vidareutvecklas inom naturvärdsverket under ledning av den nyamiljöövervakningsnämnden, kommer att bli betydelsefullt för att följa uppmiljötillstånd med prioriterade nationella och internationella insatser. Förutsättningarna för att utveckla ett miljöindexsystemför ekosystem och tätortsbebyggelse skall prövas i positiv anda för att se omdet kan utgöra en grund för ett miljöredovisningssystem, gemensamt förnationell, regional och lokal nivå. Särskilda miljödata som kompletterar de traditionellanationalräkenskaperna skall tas fram som redskap för uppföljning ochutvärdering av miljöutveckling i samhället, regionalt, nationellt ochinternationellt. Föratt kunna nå en hållbar utveckling och säkerställa den biologiska mångfaldenkrävs ökad internationell samverkan i miljöarbetet. Utsläpp i hav, vattendragoch luft kan spridas långa sträckor. Atmosfären och vatteninas-sorna på vårjord bör ses som ett slutet system. Miljöföroreningarna känner inganationsgränser. Problemen med gränsöverskridande föroreningar måste lösasgemensamt med andra länder. måste med kraft driva på detinternationella miljöarbetet. Trovärdigheten kräver att vi ställer högamiljökrav på oss själva. Gränsöverskridande föroreningar, som påverkar störreregioner, har länge reglerats i internationella överenskommelser. Globala föroreningar som påverkar klimatet och jordens ozonskikt har uppmärksammats de se naste åren. Säväl i som i andra länder utgörs en alltstörre del av miljöpäfrest- Prop. 1991/92:100 ningarna av många smä,diffusa källor, t.ex. föroreningar från trafiken och Bil. 15 miljöpåverkanfrån skadliga ämnen i olika varor. För att minska belastningen av skadligaämnen krävs ökad internationell samverkan kring miljö-och handelsregler. Detvar först genom enhetsakten 1987 som miljöfrågorna formellt kom in i EG:sstadgar, som ett tillägg till . har det inom EG skett ensnabb och dynamisk utveckling mot ökad miljöhänsyn. Trots olikheterna mellanmedlemsländerna har betydande framsteg gjorts. De normer som har utarbetats ochsom kommer att utarbetas innebär att ambitionsnivån gradvis höjs. En styrka i EG:s miljöarbete är att åtagandena ärbindande.