prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 288) om en ny jämställdhetslag, m.m. redovisasförslag fill åtgärder som syffer fill att motverka våld mot kvinnorRikspolisstyrelsen har fått i uppdrag att tillsammans medsocialstyrelsen, och riksåklagaren genomföra fortbildning avberörda yrkesgrapper inom rättsväsendet liksom inom samt hälso-och sjukvården. Syftet med fortbildningen är att genom ökad kunskap om våldet,dess effekter och orsaker förbättra stödet till de kvirmor som utsätts förvåldsbrott och få till stånd mer effektiva förandersökningar m.m. på området.Arbetet med att se över handboken , som rikfer sig främst till dem som i sitt arbete kommer ikontakt med offer för misshandels- och sexualbrott, är klart.Socialstyrelsen har fått 5 milj. kr för att bedriva utvecklingsarbete i frågorsom rör våld mot kvinnor Avsikten är att få fram metoder och modeller för ettförbättrat samarbete mellan myndigheter inom rättsväsendet, samthälso- och sjukvården liksom mellan dessa myndigheter och frivilligaorganisationen I enlighet med arbetsgmppens förslag har regeringen givitjustitiekanslern i uppdrag att se över reglema om s.k. våldspomografi i 16 kap10 b § . Uppdraget skall vara slutfört . När det gällerskadestånd till dem som utsatts för brott bör erinras om att kommittén omideell skada (se avsnitt 4.4) enligt sina direktiv skall se över reglema omersättning för ideell skada i samband med personskada m.m. Huvuduppgifteraa äratt överväga om den nuvarande ersättningsnivån bör höjas, vilka ersättningsprincipersom bör tillämpas och hur normer för att bestämma ersättningen bör festställas.Enligt tilläggsdirektiv (Din 1990:66) skall utredningen också överväga enförändring av ersättningsnivån och regelverket vid skadestånd tillvåldtäktsoffer och offer för andra våldsbrott som ger utrymme för inte barakompensation för lidandet utan också hjälp till en förändring avlivssituationen. Kommittén beräknas lägga fram ettdelbetänkande om ersättning för lidande som någon tillfogar annan genom brottmot den personliga friheten eller annat integritetskränkande brott. I en promemoriafrån BRÅ, Bamens brott och föräldramas ansvar (BRÅ-PM 1990:1), har föreslagitsbl.a. att det i skadeståndslagen införs en regel som utvidgar föräldrarsskadeståndsansvar Den föreslagna regeln innebär att föräldrar och andra som harvårdnaden om en underårig ansvarar för skador som den underårige vallanAnsvaret är begränsat till högst en femtedel av basbeloppet och gäller vidsidan av den underåriges eget skadeståndsansvar Promemorian har remiss- behandlats och förslaget övervägs ijustitiedepartementet. Det allmänna kriminalregistretinnehåller uppgifter om personer som är dömda till andra påföljder än enbartböten För registret gäller bestämmelseraa i lagen (1963:197) om allmäntkriminalregister (kriminalregisterlagen).RPS och polismyndigheteraa ute i landet för olika slag av polisregisterFör dessa gäller bestämmelserna i lagen (1965:94) om polisregister m.m.(polisregisterlagen). fördes det allmänna kriminalregistretöver från till RPS. 1 samband med överföringen fördeskriminalregistret samman med det centrala personregister som RPS dåförde och som innehöll såväl uppgifter om påföljder som missfenkar om brott.Det samordnade registret, som förs medhjälp av ADB, kallas person- och belastningsregistret (PBR). För deolika delaraa av PBR gäller skilda regelkomplex. Innehållet i den del somgäller kriminalregistret regleras av kriminalregisterlagen. För PBR i övrigtgäller polisregisterlagen. PBR ingår somett delsystem i BROTTSRI som i sin tur utgör en del av rättsväsendets informationssystem. Rättsväsendets informationssystembestår inte av en dafebank på en och samma anläggning ufen en rad från varandra fristående men begreppsmässigt ochtekniskt samordnade ratiner på olika anläggningar Syftet medrättsväsendets informationssystem är bl.a. att förenkla och förbättrainformationsutbytet mellan myndighetema irättsväsendet. Projektet leds av samarbetsorganet för rättsväsendets informationssystem(). 1 BROTTSRI ingårsystem med mtiner i brottsmålsförferandet i vid mening hos polis, åklagare och de allmänna domstolama samt system för förferandetinom kriminalvården. Föratom PBR omfattar BROTTSRI bl.a. system för ordningsbotoch för strafföreläggande och för register över påföljder som har betydelse förkörkortsfrågor Frågan om den centrala brottsregistreringen iframtiden behandlades i proposition /88:122 om ändringar i kriminal-och fxjlisregister-lagama m.m. 1 propositionen konstaterades att det nuvarandePBR var föråldrat och komplicerat såväl i tekniskt avseende som när det gälldeden rättsliga regleringen och att det behövdes genomgripande förändringar ifråga om den registrering som görs i PBR. Vid en teknisk översyn borde man enligt propositioneni första hand överväga en lösning som innebär att belastnings- ochmisstankeuppgifter skall finnas i skilda register Ett nytt system borde ocksåvara mer flexibelt än det nuvarande så att ändringar i fråga omregisterinnehåll och registerutdrag kan göras utan stora kostnader Enligtpropositionen borde vidare registreringen avpåföljder av betydelse för körkortsfrågor integreras med denregistrering som sker i PBR. Dessa uttalanden godtogs underriksdagsbehandlingen (JuU 1987/88:34, rskn 283). I en skrivelsetill regeringen (jfr rapport 1989:2) har föreslagitatt den registrering som görs i PBR och registret överpåföljder som har betydelse för körkortsfrågor Prop. 1991/92:100 i framtidenskall göras i två olika register 1 det ena registret - av 3 kallatkriminalregistret - skall antecknas sådana påföljdsuppgifter som gäller bl.a.domar och slutliga beslut i brottinål, godkända ordningsförelägganden och strafförelägganden, regeringsbeslut om nåd och påföljderav betydelse för körkortsfrågon I det andra registret - av kallatmisstankeregistret - bör antecknas kortfetfede uppgifter om bl.a.brottsanmälningar, åklagarinträde, delgivning av misstanke om brott och beslut att väcka åfel. De båda registren börenligt regleras i skilda förfettningar För andra register inompolisen, såväl ADB-register som register, bör det enligt SARIfortferande fmnas en polisregisterlag. Både kriminalregistret ochmissfenkeregistret bör enligt SARI:s skrivelse förläggas till RPSs enhet iKirana. Vid anmälan avdafelagsfrågor m.m. budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 4 s.16 - 17) tog föredragande departementschefenupp frågan om den framtida utformningen av brottsregistreringen. Departementschefensade sig i stort ansluta sig till SARIs förslag till förändring avlagstiftningen om brottsregister samt att det fortsatta tekniskautvecklingsarbetet på brottsregistreringen borde ske efter de riktlinjer som föreslagit.Departementschefen anmälde att en promemoria med förslag till nybrottsregisterlagstiftning var under uferbefende i . Även jag kanansluta mig till de överväganden som har gjorts i ärendet.Uppbyggnaden av brottsregistreringen bör således utformas efter de linjer SARIhar föreslagit. I pågår arbetet med utformningen av förslag tillny brottsregisterlagstiftning. Utgångspunkten för det arbetet är deförslag till kriminal- och misstankeregister somSARI har lagt fram. Vad gäller innehållet är inriktningen att de nya registreni huvudsak bör motsvara vad som registreras i PBR och registretöver påföljder som har betydelse i körkortsfrågor Förslagen kommer att skickasut på remiss . RÄ och RPSutvecklar nu nya ratiner för strafföreläggande resp. ordningsföreläggande medsikte på att de skall kunna tas i brak . RPSs enhet i Kirana skallombesörja viss databehandling i de nya ratineraa men också ha självständigauppgifter när det gäller uppbörd av böter i ordningsföreläggande ochstrafföreläggande och maskinell framställning av olika meddelanden. Enheten iKirana avses få nu aktuella uppgifter redan när de nya ratinema förordningsföreläggande och strafföreläggande tas i brak. har utrett två altemativ för en uppbyggnadav misstankeregistret och kriminalregistret vid enheten i Kirana (seSARI rapport 1989:2). På uppdrag av gör nu statskontoret en utredning avsäkerhetsfrågor m.m. vid datakommunikation mellan rättsväsendets myndigheteroch enheten. De riktlinjer för lagstiftningen om brottsregistreringen som jagnu har dragit upp gör det möjligt att utvidga det tekniska arbetet förmisstankeregistret och kriminalregistret och inleda konstraktionsfesen för debägge registren. Alteraativen behöver dock defeljstuderas, det gäller isynnerhet hur och när PBR och registret över påföljder som har betydelse i körkortsfrågor kanavvecklas. Alteraativen måste vidare tidsplaneras och kostnadsberäknas. Iarbetet bör också utredas om inte kriminalregistret kan byggas upp successivtav de uppgifter i de nya ratinema för strafföreläggande ochordningsföreläggande som skall antecknas i det nya kriminalregistret. Detsammagäller uppgifter ur den nya ratinen för domar i brottmål som domstolsverketutvecklar En sådan uppbyggnad bör kunna kombineras med att motsvarande delar iPBR och i registret över påföljder som har betydelse i körkortsfrågor därefterinte förs. De bägge registren skulle därmed kunna avvecklas successivt. Jag hemställer att regeringenbereder tillfälle att fe del av vadjag har anfört om riktlinjema för uppbyggnaden av ett nytt kriminalregister ochett nytt misstankeregister Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - Polisens arbeteinriktas i ökad utsträckning mot förebyggande verksamhet. - Kampen mot våldsbrottoch narkotikabrott prioriteras. - Ramstyraing med en nyanslagsstraktur införs för polisen. - En försöksverksamhetinleds med liwaktsskydd för hotade kvinnor. - Polisbristen bör varaavhjälpt . Polisen har huvudansvaret för attbekämpa brottsligheten och att skapa etttryggare samhälle från kriminalpolitisk synpunkt. Mot bakgrand härav harpolisens möjligheter att utföra sitt arbete på ett effektivt och rättssäkertsätt tilldragit sig ett ökande intresse från statsmakteraa sida. Under1980-talet genomfördes stegvis en reformering av polisväsendet på grandval avförslag års polisutredning och polisberedning. Denna reformgick bl.a. ut på att effektivisera polisen genomatt minska detaljstyrningen och öka det lokala självbestämmandet. År 1990förelade den dåvarande regeringen en proposition om fömyelse inompolisen (prop. 1989/90:155). Propositionen innehöll riktlinjer för detfortsatta reformarbetet på polisens område. Bl.a. behandlades frågor ominförande av mål- och resultatstyming samt en ökad inriktning mot förebyggandepolisarbete. hade ingen erinran mot de redovisade riktlinjema(1990/91:JuU 1, rskr 1). hör polisen åter till område efter attha hört under Ett förslag tillförändringar i fråga om polisens regionala organisation 3 föreladesnyligen i proposition 1991/92:52 Regional ledningsorganisation inompolisen. Förslaget innebär att den s.k. länspolismästarmodellen införsgenerellt . Reformen innebär ingen ändring av länsstyrelsensställning som högsta polisorgan i länet. Efterframställning från i har regeringen beslutat omatt polismyndigheten i skall gå upp i polismyndigheten i . Sammanslagningengör det möjligt att rationalisera verksamheten och att frigöra polismänför egentligt polisarbete. Det organisatoriska reformarbetet inom polisengår nu vidare. Det finns goda skäl att fullfölja den översyn av polisensorganisationsstmktur, som bedrivits inom (jfr prop.1990/91:100, bil. 15, s. 63) och som legat till grand för den nämndapropositionen om regional ledningsorganisation. Närmast på tur för en översynbör enligt min mening vara den centrala polisorganisationen. Ett mål bör därvidvara att så långt det är möjligt delegera ansvar och uppgifter till lokal ochregional nivå, som ges bättre organisatoriskaföratsättningar att lösa de uppgifter i fråga om utvecklingsarbete,intemationellt polissamarbete m.m., som av olika skäl bör ligga centralt inom polisväsendet. Också det organisatoriskasambandet mellan RPS och statens kriminaltekniska laboratorium hör tilldet som bör ses öven Jag avser attåterkomma till regeringen beträffande formema för den fortsatta översynen. Som redanframgått har godtagit riktlinjer för polisen som bl.a. innebär enökad inriktning mot förebyggande polisarbete (prop. 1989/90:155, 1990/91: JuU1, rskr l;prop. 1990/91:100 bil. 15, JuU23, rskr 214). Ett arbete med attutveckla polisarbetet i den angivna riktningen pågår nu på många håll inompolisorganisationen. Arbetet är i huvudsak lokalt förankrat och går bl.a. ut påett nära samarbete mellan å ena sidan polisen och å andra sidan skola,socialtjänst och andra myndigheter, företeg, ideella organisationer,sammanslutningar av boende, osv. Också organ på central nivå, fräinst RPS ochBRA, har en roll exempelvis när det gäller utvärdering och förmedling averferenheter av det nya arbetssättet. Som ett led i det brottsförebyggande arbetet harRPS utgivit ett manifest benämnt "Rakt på brottsligheten".Där framhålls vikten av en förändrad polisroll. Den går bl.a. ut på attorsakema fill kriminaliteten åtgärdas innan symtomen börjar märkas. Det gällerför polisen att mer än förebygga brott och ordningsstömingan Attföratse, förebygga och förhindra brott blir därmed, i enlighet med vad somanförs i manifestet, en mycket viktig uppgift för svensk polis . Som tidigarenämnts finns tillbaka inom en arbetsgrapp underordförandeskap av sfetssekreteraren i justitiedepartementetmed uppgift att samordna utvecklingsarbetet när det gäller brottsförebyggande arbete på fem orter i landet, nämligen , , ,och . Avsikten är att Prop. 1991/92:100 stimulerametodutvecklingsarbetet på dessa orter så att erferenhetema Bilaga 3 skallkomma till nytte i det brottsförebyggande arbetet i övriga delar av landet (jfravsnitt 5.2). Som redan anförts förbereds inomregeringskansliet en försöksverksamhet med liwaktsskydd för hotadekvirmon En utveckling pågår mot en mer allmänt inriktedpolisiär yrkesroll som bl.a. innebär att skillnaderaa mellanordningspolis, kriminalpolis osv. minskan Därigenom kan polisen användas på ettmera flexibelt sätt, allt efter hur behoven skiften Det är ägnat att ökaeffektiviteten hos den samladepolisverksamheten. 1 linje med denna utveckling har polismyndighetemasedan den 1 juli 1990 befogenhet att bestämma om sin egen organisation. Detfe har exempelvis vid någramyndigheter lett till att ordningsavdelningen och kriminalavdelningenhar förts samman till en operativ avdelning. Den nuskisserade utvecklingen när det gäller arbetsmetoder, organisation ochyrkesroller påverkar givetvis kraven på polisutbildningen. Inomrikspolisstyrelsen pågår mot denna bakgrand en översyn av utbildningen inom polisväsendet. I den månarbetet leder fram till mera genomgripande reformförslag krävs förgenomförande ändringar i förordningen(1985:751) om utbildning och forskning inom polisväsendet. Anfegningen avpolisaspiranter ökar redan innevarande budgetår Jag räknar med att polisbristenskall vara avhjälpt . I sammanhanget kan nämnas att tjänsten somprofessor i polisforskning vid har fått sinförsfe innehavare. har två utredningar inomkommittéväsendets ram tillsatts på polisens område. Den ena.Trafikpolisutredningen, ser över arbetsmetoderoch organisation beträffande polisens trafikövervakning med syfte attgöra denna mer effektiv. Särskild utredare är f.d. landshövdingen arbete skall redovisas före utgången av . Den andrautredningen skall se över sjöpolisens organisation och uppgifter (jfr bet.1990/91 :JuU23). Utredningen arbefer undernamnet och skall redovisa sitt arbete före utgångenav . Särskild utredare är f.d. överdirektören . kommitténsslutbetänkande (SOU 1990:51) bereds inom justitiedepartementetmed sikte på att uferbefe en lagrådsremiss om personalkontroll. Ett omfetfendeförberedelsearbete har bedrivits främst inom RPS inför en förändring av polisens budgetsystem. Arbetet har redovisats bl.a. ien särskild rapport och i den fördjupade anslagsframställningen förpolisväsendet inför budgetåren 1992/93 - 1994/95. Det nya budgetsystemetbygger bl.a. på mål- och resulfetstyming och på att huvuddelen av medlen förpolisväsendet anvisas över ramanslag. Viktiga inslag i reformen är stärkfe kravpå uppföljning och utvärdering samt att verksamhetsansvar och ekonomiansvar iprincip skall följas åt. Det innebär att den regionala och lokala nivån inompolisorganisationen ges ett ökat ansvar i ekonomiadministrativt hänseende.Genom den reform i fråga om polisens regionalaledningsorganisation, som berörts, skapas de organisatoriskaföratsättningama för en sådan decentralisering av befogenheter och ansvar I det följande föreslåsatt polisen inledningsvis tilldelas en ettårig budgetram. Som ett övergripandemål för polisverksamheten bör anges att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet i samhället. Brottsbekämpningen bör i ökad utsträckninginrikfes mot våldsbrott och narkotikabrottslighet. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - Åklagarväsendetsuppgifter, arbetssätt och organisation ses över av åklagaratredningen-90 - Åklagarväsendet får numedel för i den pågående treåriga budgetperioden. Arbetsbördan inom åklagarväsendethar ökat kontinuerligt . Det har varit svårt attrekrytera och behålla främst yngre jurister råder emellertidinga särskilda rekryteringssvårigheten Efter mönsterav det framstidsinrikfede arbete som pågår beträffende domstolsväsendet harockså på åklagarväsendets område tillkallats en parlamentariskt sammansattkommitté med ett sektorsövergripande uppdrag, nämligen åklagaratredningen-90(Ju 1990:04). Utredningens uppgift är att se över åklagarverksamheten ochreglema om förandersökning. Utredningen skall överväga möjlighetema attytterligare renodla åklagamas arbetsuppgifter, bl.a. genom att åklagarnabefrias från uppgifter som kan skötes av annan personal eller andra myndigheterAndra viktiga frågor rör ett effektivare förandersökningsförfarande ochutvidgad användning av ordningsbot och strafföreläggande samt frågor omavkriminalisering. Även organisatoriska frågor omfattas av utredningensuppdrag, som skall vara slutfört före utgången av . RÅ har ijuni1991 fått i uppdrag att redovisa hur arbetet med decentralisering avbeslutsbefogenheter och budgetensvar bedrivs och vad man räknar med attkunna åstedkomma . RÅ har vidare fått i uppdrag att tillhösten 1991 komma med förslag till hur besparingar om 1 milj. kn skall kunnauppnås inom den centrala administrationen genom decentralisering av personal-och ekonomiadministrativa uppgiften RÅ har i sin redovisning av uppdraget ioktober 1991 föreslagit vissa åtgärder i dette avseende. Förslagen bör vidareutvecklas av RÅ inom ramen för det fortsatta förnyelsearbetet. Åklagarväsendet går /93in i den pågående Systemetmed treåriga budgetramar ökar möjlighetema till långsiktig planering och bidrartill ett smidigare utnyttjande av anslagsmedlen. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Ett par huvudpunkter: - 1974 årskriminalvårdsreform utvärderas av en parlamentariskt sammansatt kommitté.Därvid skall bl.a. den s.k. närhetsprincipen och differentieringsbehovenövervägas. - Behovet avanstaltsplatser vid en övergång till tvåtredjedelsfrigivning övervägs isärskild ordning. Arbetet inom kriminalvården beståri att verkställa fängelsestraffen och att ansvara för övervakningen avskyddstillsynsdömda och villkorligt frigivnasamt för verksamheten vid landets häkten. Kriminalvårdslagstiftningenvilar i allt väsentligt på de principer som slogs fest genom 1974 årskriminalvårdsreform. Dessa principer går ut på att, så långt det är möjligt med hänsyn till kravet på samhällsskyddoch differientiering, underlätta dedömdas anpassning till samhället och motverka de skadliga följderaaav frihetsberövandet. I reformen betonades att kriminalvårdenstjänstemän skall ha en nära samverkan med andra samhällsorgan på dendömdes hemort och verka för att han får del av samhällets resurser och servicepå samma sätt som andra medborgare. Enligtdenna tonke, som brakar kallas normaliseringsprincipen, skallkriminalvården inte bygga upp egna resurser i konkurrens med andrasamhällsorgan. Kriminalvården skall i stället verka för att den dömde kommer iåtnjutande av den samhällsservice som han enligt de generella regler som gällerär berättigad fill. Normaliseringsprincipenhänger nära samman med en annan princip som låg till grand för nämnda reform,nämligen den s.k närhetsprincipen. Dennaprincip innebär att den dömde, så långt det är möjligt, skall undergå fängelsei eller i närheten av sin hemort för att kunna hålla nära kontakter medpersoner och myndigheter på den ort där han kommer att vistas efterfrigivningen. Närhetsprincipen är således en praktisk föratsättning för att normaliseringsprincipen skall kunna tillämpas såbra som möjligt. Syftet är att underlätta den intagnes anpassning isamhället efter anstaltsvistelsen. Genom reformen antogs också riktlinjer i fråga omutformningen av kriminalvårdens anstalter Det fortsatta ansteltsbyggandetskulle inriktes på uppförande av mindre lokalanstalter som främst skulleutnyttjas för utslussning av intagna isamhällslivet i enlighet med principema om normalisering och närhet. År1980 antog ett principprogram för det framtida anstaltssystemet, som i allt väsentligt byggde på Prop. 1991/92:100 principema i kriminalvårdsreformen. Totalt 21 lokalanstelter har Bilaga 3tillkommit på grundval av programmet. Principprogrammet har ibetydande utsträckning kunnat genomföras. Närheten till den dömdes hemortskall således enligt nu gällande lagstiftningså långt möjligt bilda en utgångspunkt för lokalansteltsplace-ringen.Riksanstaltema har emellertid hela landet som upptagningsområde. Under senareår har det skett en utveckling mot en ökad specialisering inom anstaltsorganisafionen när det gäller verksamhetensinriktning. Den kan emellertid av helt naturliga skäl försvåra tillämpningen avnärhetsprincipen och därmed också av normaliseringsprincipen. Specialiseringenhar främst inriktats på narkotikamissbrakaraa. Det finns numerasärskilda motivations- och behandlingsavdelningar liksom särskilda avdelningarför infegna som inte missbrakar narkotika vid ett 25-fel riks- och lokalanstalten har sådana avdelningar, pånågot undantag när, saknats vid lokalanstaltema. Inom kriminalvårdenbedrivs vidare verksamhet vid någraanstalter i syfte att finna behandlingsmetoder för män som gjort sigskyldiga till kvinnomisshandel och sexualbrott. Även i övrigt är strävan attanpassa verksamheten vid riks- och lokalanstaltema för olika kategorier avintagna. Bl.a. bedrivs s.k. rattfälle-verksamhet vid ett tiotal anstalten InomStockholmsregionen finns numera en lokalanstalt som används enbart förkvinnliga intagna. Vidare har kriminalvårdsmyndighetema i ökad utsträckningkoncentrerat placeringen av kvinnligaintagna till en viss eller vissa lokalanstalter även inomandra regioner än . Till grand fördenna utveckling ligger bl.a. de krav på en ökad differentiering av de integnasom stetsmaktema uttelat har vid flera tillfällenerinrat om att självklara riktmärken för narkotikapolitikenpå kriminalvårdens område måste vara bl.a. att integna utennarkotikaproblem och sådana som vill bli av med sitt missbrak inte skall behöva komma i kontakt med narkotika underansteltsvistelsen, att missbrakare avskärs från tillförsel av droger ochatt intagna förhindras att bedriva narkotikahandel inom anstaltema och ute isamhället. gav regeringen till känna attden verksamhet med behandling av personer, dömda för sexualbrott ochvåldsbrott, som bedrivs inom kriminalvården bör utökas och intensifierasytterligare. Målet måste enligt vara att de intagna som vill och harbehov av det skall kunna erhålla en sådan behandling. Vad gällerkvitmor på lokalanstalt har upprepade gånger uttalat det angelägna idels att alla kvinnor som så önskar kan genomföra sin anstaltsvistelse skildafrån manliga intagna, dels att integna kvinnors behov kan tillgodoses också på anstelter med både manliga och kvinnligaintegna. Jag anser att det ligger ett stortvärde i att det sker en fortsatt ut- veckling inom ansteltema när detgäller verksamhetens inriktning. framhålls i regeringsförklaringen börkriminalvårdens brottsförebyggande Bilaga 3 och sociala aspekter tillmätesökad betydelse liksom arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket påansteltema. I dette ingår bl.a. att öka