prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — : Samordning, Trafikmiljö,Fordon och Trafikant samt C 2.Trafiksäkerhetsverket: Bil- och körkortsregister m.m. Statsmakternas styrning sker genom atttrafiksäkerhetsmål och ekonomiska krav fastställs. Underår 1990 omkom enligt polisens uppgifter 772 personer i vägtrafiken, 5 501 skadades svårt och 16 996 skadades lindrigt.Jämfört med är 1989 minskade antaletdödade och skadade. Det är främst bland bilförare och bilpassageraresom olycksminskningen har skett. Om man jämför under år1991 med för är1990 kan följande noteras. Enligt preliminära uppgifter har antalet dödade och skadade i trafiken minskat inomalla kategorier. Antalet dödadeunder arets fio första månader uppgår till 538 personer, vilket är en minskning jämfört med motsvarande sifforför . Det totala antalet personskadeolyckor har minskat . Föratt underlätta för TSV att fullgöra sin viktigaste uppgift - att samordna trafiksäkerhetsarbetet - finns under verketsledning ett trafiksäkerhetsräd. Rådetutarbetar ärligen ett rullande treärsprogram. För har TSV för regeringen redovisat ett preliminärttrafiksäkerhetsprogram. TSVs anslagsframställning Prop. Bil 7 TSV hemställer i sin anslagsframställning attverksamhetsområdet skall var högst prioriterat samt att vidförändrade ambitionsnivåer områdena Samordning och Trafikant prioriteras inämnd ordning. Verket hemställer även att full kostnadstäckning skalleftersträvas inom varje verksamhetsområde samt att ev. överskott skalltillföras verkskapitalet och att detta fär tas i anspråk om volymerna minskaroförutsett. TSVs resultat för /91 Mäletför TSV är att varje verksamhetsområde skall bära sina egna kostnader samt attavgiftssättningen skall vara jämn över tiden. För /91 visar verksamheten ett överskottpä 17,6 milj.kn Detta är ca 9 milj.kn mer än föregäende budgetär. Verksamhetsområdet ger det störstaöverskottet. För /91 uppgick det till 29,5 milj.knVerksamhetsområdet ger däremot ett kraftigt underskott. /91 uppgick det till 7,2 milj.kr. före inleverans av finansiellaintäkten Bl.a.mot bakgrund av den oroande olycksutvecklingen under senare hälften av1980-talet samt att trafiksäkerhetsarbetet är spritt pä sä mänga myndigheteroch organisationer beslutade dåvarande regeringen att seöver det offentliga trafiksäkerhetsarbetets inriktning och organisation.Utredaren har avlämnat sitt betänkande SOU 1991:79 Detframtida trafiksäkerhetsarbetet. Av utredarens förslag framgär bl.a. att TSV böravvecklas och huvuddelen av verkets uppgifter föras över till . Jagser möjligheter fill ett rationellare och effektivare trafiksäkerhetsarbete omtrafiksäkerhetsarbetet samordnas med väghållaransvan Jag avserdärför att senare föreslå regeringen att återkomma till med ettförslag om detta. 1 avvaktan pä beslut om en avveckling av TSV avserjag att föreslå regeringen att uppdra åt att vidta alla deförberedelseätgärder som faller inom ramen för regeringens beslutskompetens.Mot denna bakgrund bör regeringen avvakta med att ta ställning till detpreliminära trafiksäkerhetsprogrammet. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt, konstaterade regeringen att den svenska ordningen för obligatorisk provning och kontroll av fordon som en följd av ett närmare europeiskt samarbete genom och ett framtida medlemskap i behöver anpassas till EGs ordning för provning och kontroll. Regeringen fann att det var uppenbart att det svenska riksprov- 63 platssystemet på väsenfiigapunkter inte stod i överensstämmelse med det Prop. 1991/92:100 system somtillämpas inom EG. I enlighet med EGs principer skall det Bil. 7 svenska systemet vara öppet och såväl offentligasom enskilda organ skall kunna utsestill kontrollorgan och därmed konkurrera om uppdragen. En föratsättning är dockatt organens kompetens och trovärdighet har blivit objektivt prövad och godkänd av en statligmyndighet. Styrelsen för teknisk ackrediteringföreslogs få denna roll. Förslag med nödvändiga författningsändringar bereds inom och förutsesföreläggas . Regeringen har i prop. 1991/92:38 Inriktningen avden ekonomiska politiken redovisatatt en särskild utredare kommer att tillsättas för att utreda ett slopande av det statliga monopolet påkontrollbesiktning av vägtrafikfordon. 1991/92:69 Privatisering av statligt ägdaföretag m.m. har regeringen vidareföreslagit försäljning av statens aktier i ()helt eller delvis. Vissa steg i riktning mot en avveckling av ASBsmonopolställning har redan vidtagits. I budgetpropositionen 1990/91:100, bil.8, fillkännagav regeringen för sin avsikt att slopa viss periodiskkontrollbesiktning för personbilarsamt att möjliggöra att efterkontroller skulle kunna göras på verkstäder. träder en ändring ifordonskungörelsen (1972:595) i kraft(SFS 1991:1422) som bl.a. innebär att personbilar undantas frän det tredje årets besiktning. Frågan om att kunnaersätta efterkontroll hos ASB med ettverkstadsintyg bereds inom kommmunikationsde-partementet. Den nya ordningen förutses kunnaträda i kraft . I enlighet med vad som nämnts i prop. 1990/91:100,bil. 8, avser jag att i annat sammanhang återkomma till regeringen beträffandeen fortsatt ulglesning av den periodiska kontrollbesiktningen. Närdet gäller trafiksäkerhetsinformation beslutade är 1982 att dela upp den i s.k. sakinformation och pläderandeinformation. TSV skulle svara för sakinformationen medan ()skulle svara för den pläderande informationen. NTF har fått ettårligt statsbidrag för denna verksamhet. Jag anser att folkrörelsers verksamhet i förstahand skall bygga på medlemmarnas frivilligaengagemang och bidrag. Folkrörelserna är viktiga men det bör inte utgå ett direkt statsbidrag tillverksamheten eftersom risken då ärstor att folkrörelserna kan ses som myndigheter och inte känna sig tillräckligt fria i förhållande till staten. Mot dennabakgrund anser jag det lämpligareatt , inom ramen för sina anslag, även fär betalningsansvaret för den pläderande trafiksäkerhetsinformationen.Jag ser möjligheter till effektivitetsvinster och besparingar i en sådanmodell. -övrigt Prop. Efterbeslut av (prop. 1986/87:100, bil. 8, TU19, rskn 235) anslogs il.7 medel till trafiksäkerhetsverket för inköp av vägar för fordonskontroll. Trafiksäkerhetsverketsanvändning av dessa vägar har numera minskat. Regeringen har därför bemyndigatverket att vidta de åtgärder det finner nödvändiga för ett rationelltutnyttjande av vägarna. Motbakgrund av vad jag anfört i det föregäende hemställer jag att regeringenföreslär att /93 färbetalningsansvaret för den pläderande trafiksäkerhetsinformationen. : Samordning, Trafikmiljö, Fordon och Trafikant Anslaget omfattar verksamhetsområdena Samordning,Trafikmiljö, Fordon och Trafikant. TSV har som särskild uppgift att samordnatrafiksäkerhetsarbetet pä central nivå. Med samordning avses bl.a. att riktaolika myndighetsinsatser mot de gemensamma mäl som satts upp förtrafiksäkerhetsarbetet. TSVföreslår att målstyrning tillämpas avseende verkets avgifter, men att dettainledningsvis endast skall innebära att verket självt får fastställa de s.k.administrativa avgifterna. Iavvaktan pä regeringens ställningstagande till TSVs framtida organisation anserjag att några förändringar inte bör göras i fräga om styrningenav verkets uppgifter. För är 1992 bör avgifterna kunna vara oförändrade medhänsyn till den momskompensation verket fän För /93 beräknasverksamheten ge ett underskott pä 3,8 milj.kn Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Samordning, Trafikmiljö, Fordon och 65 Trafikantför /93 anvisa ett förslagsanslag på 1000 kn : Bil- och körkortsregisterm.m. Verksamheten består i att administrera ett antalrikstäckande informationssystem.TSV svarar för driften av de datorbaserade bil-, körkorts- och yrkestrafikregistren. Verket administrerar ävensystemet med parkeringsanmärkningarsamt tillhandahäller datorkapacitet och program- och systemeringsresurser för båtregistret. Dessutom bedriverTSV uppdragsverksamhet på kommersiell basis genom försäljning avregisteruppgifter och personliga skyltan TSVhar föreslagit ADB-investeringar för sammanlagt 45,25 milj.kr. Investeringarnaavser i huvudsak ersättningsanskaffningar Jagdelar TSVs uppfattning att ADB-investeringar behöver göras. Detta oaktat om TSV skall avvecklas.Registeravdelningens verksamhet är nödvändig även om avdelningen skallintegreras med . Jag föreslär därför att TSV får utnyttja vägverketsrörliga kredit för nödvändiga ADB-investeringar. För /93 beräknas verksamheten geett underskott på 6 milj.kn Under /93 beräknas 168 milj.kninlevereras som ersättning förlänsstyrelsernas arbete med bil- och körkortsregistreringen på regionalnivä. Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Bil- ochkörkortsregbterm.m. för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag pä 1 000 kn Kostnader för visst värderingsförfarande Frän anslaget betalas kostnaderna för buss- ochtaxivärderingsnämndens verksamhet. Nämnden prövar frågor om inlösen av trafikrörelser enligt 5 § 66 lagen(1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik. Nämnden består av tre le- Prop. damötermed ersättare som samtliga utses av regeringen. Nämndens kostna- Bil. derförskotteras av staten och belastar slutligen den inlösenskyldige genom utdebiteringav varje värdering. Jag föreslär att anslaget undernästa budgetär förs upp med ett belopp på 1 000 kn Jaghemställer att regeringen föreslår att tillKostnader för visst värderingsförfarande för /93 anvisa ett förslagsanslagpä . ökadkonkurrens på statens spåranläggningar Detfinns flera skäl att se över de rådande villkoren för trafikering av detsvenska järnvägsnätet. Ett avgörande syfte med avreglering och konkurrens iallmänhet är att sfimulera till effektivitet i utnyttjandet av resursen Detta ikombination med en marknadsorienterad syn pä produktion och prissättning kanleda till betydande samhällsekonomiska vinster. Den nya modell för det svenskajärnvägssystemet som infördes i samband med trafikpolitiska beslutger möjlighet att tillåta fler operatörer pä järnvägen. SJs koncemstrategi innebär en inriktning mot attSJ-koncernen skall bli ett heltäckande transportföretag. En avreglering innebäri princip att möjligheterna att i egen regi producera och säljatransporttjänster där järnvägstransporter ingår även kan ges till andraaktörer pä transportmarknaden än SJ. Beslut om betydande satsningar pä järnvägensinfrastruktur har tagits. Med hänsyn till de stora belopp det rör sig om är detviktigt att den färdigställda infrastrukturen utnyttjas så effektivt sommöjligt. Statens upphandling av interregional tågtrafik kan inte ske pä ett marknadsmässigt sätt eftersom trafiken bara kan upphandlas fränen trafik-operaton Mot bl.a. denna bakgrund fattade regeringen den 14februari 1991 beslut om en karfiäggning och redovisning av förutsättningarnaför och konsekvenserna av ökad konkurrens pä statens späranläggningarUppdraget gavs till (), , transportrådet ochstatens pris- och konkurrensverk. I det följande lämnas en kort sammanfattningav slutsatserna i de rapporter som lämnats till regeringen. SJ anser att konkurrens mellan flera operatörer pästatens spåranläggningar innebär stora praktiska svårigheter och medförekonomiska problem, bl.a. genom att det blir omöjligt att uppnä lönsamhet inomde rikstäckande person- och godstransportnäten. Vidare anser SJ att säväljärnvägsverksamheten som resenärerna och industrin är mer betjänta av ettutökat samarbete mellan SJ, industrin och länstrafiken än av en uppdelning avjärnvägstrafiken i form av flera operatörer på samma spän SJ menar att ettalternativ till en fullständig avreglering är att konkurrens tilläts vidupphandling av trafikhuvudmännens persontrafik pä stomnätet samt att mindreföretag tilläts driva godstrafik pä småbanor för att mata trafik till de störregodsrelationerna. anser att det är viktigt med konkurrens inomjärnvägstrafiken för att uppnä en högre effektivitet sä att järnvägen kan hävdasig bättre i konkurrensen med övriga trafikslag. Enligt kommer enavreglering av järnvägstrafiken inte att leda till en utarmning av trafiken i delar av landet. menaratt den svåraste principfrågan vid en avreglering är formerna för hurspärkapaciteten skall upplåtas till olika intressenter. anser att det är angeläget att en internkonkurrens inom järnvägsområdet etableras. menar transportrådet attprognoserna över trafikutvecklingen visar att det är orealistiskt att inomöverskådlig tid tänkasig en omfattande marknad med en rad fristående och likvärdiga järn- Prop.1991/92:100 vägsföretag som bedriverkonkurrerande tågtrafik. anser att Bil. 7 en ökad konkurrens inom järnvägstrafiken börinföras stegvis. Ett första steg börvara att skapa en situation där nya järnvägsföretag i samverkan med SJ utförlokal och regional person- och godstrafik. För att konkurrensen mellan järnvägen och övrigatransportslag skall kunna utvecklasar\ser statens pris-och konkurrensverk (SPK) att det är nödvändigt att åstadkomma konkurrens inomjärnvägssektorn. Verket menar att enavreglering är en förutsättning för att få till ständ effektiva och kund-anpassade transporter och ett effektivtutnyttjande av infrastrukturen. SPK anser inte att järnvägstrafik är attbetrakta som ett naturligt monopol. Det naturliga monopolet finns till övervägande del inom järnvägensinfrastruktur. Genom att infrastrukturen separerats frän trafikverksamhetenhar enligt SPK förutsättningarskapats för konkurrens på spåren. Inte heller etable-ringskostnaderna för inköp av fordon anser SPKskall behöva vara ett oöverstigligthinder för att potentiella aktörer skall kunna komma in på järnvägsmarknaden. Regeringensavsikt är att få till stånd en ökadkonkurrens inom järnvägstrafiken.Jag har därför för avsikt att begära regeringens bemyndigande att tillkalla enutredare vars uppgift blir att föreslå de åtgärder som krävs för en avreglering samt åtgärder som garanterarkonkurrens inom järnvägstrafiken.Jag avser att återkomma under vären 1992 med förslag som ökar konkurrensen inom järnvägstrafiken redan fråntrafikäret 1993. Dessa avser dels förändrade former för upphandling avinterregional persontrafik pä järnväg, dels förändrade regler vid den s.k.skadeprövningen av långväga buss. Målsättningenär att järnvägstrafiken skall vara avreglerad . Banverketär enligt sin instruktion (SFS 1988:707) central förvaltningsmyndighet för frägor som rör järnvägan Verketshuvuduppgifter är att främja järnvägensutveckling, att driva och förvalta statens späranläggningar, att ha hand om säkerhetsfrågor för all spärtrafik ilandet samt att främja en miljöanpassad järnvägstrafik. I detta ligger bl.a.planering, projektering och byggandeav nya banor samt drift och vidmakthållande av befintliga banon verksamhetsidé är att tillhandahållaett bansystem som möjliggör attjärnvägstrafiken blir en konkurrenskraftig, miljövänlig och trafik-säkerdel av transportsystemet. Kostnadernaför drift, underhåll och reinvesteringar i det svenska järnvägs nätet har ökat frän till år1990. Nyinvesteringarna har ökat . fastställde enplan för investeringar i stomjärn- 69 vägar för perioden 1991-2000.De planerade investeringsätgärderna inriktas Prop. 1991/92:100 i förstahand mot en förbättring av banornas prestanda vad avser hastighet Bil. 7och axellast samt mot en förbättring i övrigt av banornas kapacitet. Banverketsinvesteringsplaner påverkas i stor utsträckning av de beslut om järnvägsinvesteringarsom fattats inom ramen för anslaget Kl. Investeringar i trafikensinfrastruktur. har regeringen fattat beslut om att medhjälp av medel från anslaget Kl. bidra till investeringarna avseende flerastora järnvägsprojekt. Bland dem kan nämnas utbyggnaden av järnvägssystemet iMälardalen och byggandet av en tunnel genom . Inom ramen för deextra medel för investeringar i trafikens infrastruktur som beslutatom pågår förhandlingar om utbyggnad av västkust- och ostkustba- Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar 1990/91 Utgift 2 570 032 000 1991/92 Anslag 3 127 300 000 1991/92 Anslag exkl. 2 882 252 250 1992/93 Förslag 2 949 522 000 Anslaget finansierar kostnader för underhålloch reinvesteringar avseende det statliga järnvägsnätet. Föratt långsiktigt vidmakthålla järnvägsnätet anser att anslaget böruppgä till 3 500 milj.kr. Detta mot bakgrund av gjorda prognoser om denframtida trafikutvecklingen samt de ökade behoven av större underhällsinsatsersom följer av kraven pä högre hastigheter, förbättrad punktlighet, tillförlitlighetoch komfort. Dessutom har den totala anläggningsmassan ökat. Vid en lägreanslagsnivå är det enligt främst de långsiktiga satsningarna i formav reinvesteringar som fär ges en lägre ambitionsnivå. Jagberäknar anslaget för /93 till2949,5 milj.kn inkl. pris-och löneomräkning. bör inom sin drift- och underhällsverksamhetsträva mot en ökad andel av köpta tjänsten har i enlighet med det trafikpolitiskabeslutet möjlighet att låna i för finansiering av investeringar i eldriftsanläggningar och för de s.k. SL-investeringarna. Vidare fär upplåning ske för produk tions- och teleutrustning, rörelsekapital samt för finansiering av omsätt ningstillgångan Jag föreslår att upplåning för är 1993 fär ske inom en ram av 1450 milj.kn 70 Jaghemställer att regeringen föreslär att "" ' 1. till Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar för /93 anvisa ett reservationsanslag pä 2949522000 kn, 2. godkänna att upplåning i är 1993 fär ske inom en ram av 1450 milj.kr. Reservation 11218 000* 1 258 066 000 1 500 000 000 1 349 372 000 'Anslag exkl. mervärdeskatt Anslaget finansierar kostnader förnyinvesteringar i stomjämvägsnätet. Banverketanser att anslaget för nyinvesteringar i stomjämvägar för /93bör uppgä fill 3 970milj.kn Detta belopp avser det totala behovet dvs. ävenmedel som kan komma att fä ta i anspråk från anslaget K 1.Investeringar i trafikens infrastruktur. Jagkommer senare att redogöra för de satsningar pä järnvägens infrastruktur sombeslutats inom ramen för anslaget Kl. Investeringar i trafikens infrastruktur.De fattade besluten innebär att järnvägsprojekt för totalt 7756milj.kn kommer att genomföras under resterande delen av . Motbakgrund av dessa satsningar anser jag att anslaget för nyinvesteringar istomjämvägar för /93 bör uppgä till 1392milj.kn Det är angeläget att medlen under anslagen D1. och D 2.kan utnyttjas sä effektivt som möjligt. bör därför ges möjlighet attföra medel mellan anslagen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.till Nyinvesteringar i stomjämvägarlör /93 anvisa ett reservationsanslag pä , 2.godkänna att medel kan föras mellananslagen D 1. Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar och D2.Nyinvesteringar i stom-järnvägan Ersättning till för vissakapitalkostnader Prop. Ril 7 1990/91 Utgift 162 962 000 1991/92 Anslag 346 000 000 1992/93 Förslag 368 000 000 Anslaget finansierar kapitalkostnader förriksgäldslän för de s.k. SL-investeringarna i Stockholmsomrädet samtavskrivningskostnader för eldriftsanläggningan övertagit befintliga riksgäldslån och befinfiigtstatskapital från SJ avseende eldriftsanläggningar. Räntor pä lånen betalas viaanslaget D 1. Drift och vidmakthållande av statliga järnvägan Investeringar inom ramen för den överenskommelse som år1983 träffades mellan , SJ och staten finansierasfno.m /88 genom riksgäldslän fränsett den del som utgörs avdirekta finansieringsbidrag. beräknar statens andel av de s.k.SL-investeringarna till 295 milj.kr. för /93. beräknarvidare medelsbehovet för avskrivningar av eldriftsanläggningar till 73 milj.kn Enligtmin mening bör investeringar i eldriftsanläggningar prövas inom ramen för dettotala investeringsbehovet inom järnvägssektorn. Jag har därför för avsikt attundersöka möjligheterna att integrera investeringarna ieldriftsanläggningar i anslaget D2. Nyinvesteringar i stomjämvägar. Jagtillstyrker medelsberäkning och föreslär att 368 milj.kr. anvisastill för vissa kapitalkostnader för /93. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Ersättning till för vissakapitalkostnader för /93 anvisa ett förslagsanslag pä 368 000000 kn Anslaget finansierar kostnaderna för den till banverketknutna järnvägsinspektionen. Banverketsanslagsframställning Prop.1991/92:100 Järnvägsinspektionensverksamhet kommer att präglas av "" ' arbetet med den nyajärnvägssäkerhetslagstiftningen som trädde i kraft den Ijanuari 1991.Ett omfattande normarbete kommer att genomföras. Tillståndsprövningen av verksamhetsutövare är också en stor uppgift förinspektionen. Anslagsbehovet förjärnvägsinspektionen för /93 beräknas fill 15,2 milj.kn Föratt järnvägsinspektionen skall kunna fullgöra sina ätaganden i enlighet med den nya säkerhetslagstiftningen pä etttillfredsställande sätt föreslår jag ett anslag för /93 pä drygt14 milj.kn inkl. pris- och löneomräkning. Jaghemställer att regeringen föreslär att till för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på 14 089 000 kn D 5.Banverket: Försvarsuppgifter Chefenför försvarsdepartementet har tidigare denna dag anmält att anslagen inom den ekonomiska planeringsramen förtotalförsvarets civila del avses föreläggasriksdagen under våren 1992.1 avvaktan på detta föreslär jag att anslagetförs upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att i avvaktan pä särskild proposition i ämnet,till : Försvarsuppgifter för /93 beräkna ettreservationsanslag på 33 950 000 kn 1.Förutsättningar för SJs verksamhetsinriktning 1988ärs trafikpolitiska beslut ger SJ möjlighet att utvecklas till ettmodernt effektivt och kundinriktat tågtrafikföretag.SJ gär nu in pä av den av angivnarekonstruktionsperioden som skall vara avslutad . verksamhetsinriktning har modi fierats så att SJ numera kan erbjudaheltäckande trafiklösningar så att man därmed inte enbart koncentrerar sig till järnvägstrafiken (prop. 1990/91:100). SJs trafikeringsrätt på helanätet för godsbefordran och pä stomnätet för personbefordran har föriängts till den Ijuli 1993 (prop. 1990/91:87, TU32, rskn 316). Efter godkännande har SJ under är 1991 förtöver underhålls- Prop. 1991/92:100 verkstäderna samt färjeverksamheten . 7 Det ärliga s.k. godsutvecklingsbidragethar i enlighet med riksdagsbeslut dragits in fno.m. den Ijuli 1991. Ekonomisktkvarstår mälet att affärsverket skall vid utgången av är 1992 ha förbättratsitt resultat efter finansnetto med jämfört med årsresultat. Förbättringen skall ske genom interna åtgärder varför effekterna avvägtrafikmodellen,eventuella förändringar av statens köp samt bidrag inte skall påverkabedömningen av SJs interna resultatförbättring. Soliditeten skall föraffärsverket vara och för koncernen under återstoden avrekonstruktionsperioden. I enlighet med kraven i det trafikpolitiska beslutethar SJ lämnat en redovisning över upptagna lån samt under förstakvartalet är 1991. Redovisningen ger inte någon anledning till erinran fränmin sida. Resultatefter finansnetto (milj.kn): Resultat efter finansnetto 681 372 Resultat efter finansnetto 337 28 Volymen är 1990 för persontrafiken låg i stort sett påsamma nivä som . Trafikhuvudmännen och staten är stora köpare avtäg- och busstrafik. Även för godstrafiken var volymen är 1990 ungefär likastor som trots en begynnande lågkonjunktur. Antalet anställda är 1990 inom koncernen var 35 017vilket är en minskning med 1570 personer jämfört med är 1989. var antalet anställda 20816, vilket är en minskning med drygt 4800personer jämfört med är 1989. Under är 1991 har fram t.o.m. tertial tväpersontågsresandet minskat . Däremot har affärsresandet visat en ökningmed , framför allt beroende på framgångarna med snabbtåget mellan Stockholmoch samt kriget vid . Godstrafiken har påverkatsnegativt av den kraftiga lågkonjunkturen. Resultatefter finansnetto t.o.m. tertial tvä är 1991: Prop. (jämförtmed ) Bil. Resultatefter finansnetto 337 206 Resultat efter finansnetto 221 21 har under är 1990 realiserat fastighetertill ett värde av 1800 milj.kr. Realisationsvinsten uppgick till 1755 milj.kr. Koncernens totala investeringar uppgick till2040 milj.kn varav affärsverkets andel var 880 milj.kr. Investeringarna avsåghuvudsakligen fordon och fasta anläggningar, både i koncernen ochaffärsverket. SJ anser att en långsiktig real avkastning päsysselsatt kapital för affärsverket bör ligga pä .