prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 853 förhögskolan, Bil.9 86 4 Kostnader för universitets- och högskoleämbetets, föruniversitet och högskolors avvecklings organisation,/ö«/agsa/is/ag ' ,, 1 000 87 5 Vissasärskilda ugifter inom högskolan m.m., reservationsanslag 40 659 000 90 6 Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna, 2 355 097 000. 95 7 Vissa tandvårdskostnader, reservationsanslag bl949 000 96 8 Utbildning för tekniska yrken, reierwatiorti- anslag 1618 454 000 106 9 Utbildning föradministrativa, ekonomiska och socialayrken, reservationsanslag 594 089 000 112 10 Utbildning för vårdyrken, reservationsanslag 586 000 000 124 11Utbildning för undervisningsyrken, reservationsanslag *l 010 651 000 125 12Utbildning för kultur- och informationsyrken, reservationsanslag 349 956 000 132 13 Lokala och individuella linjer samt fristående kurser, reservationsanslag 972 959 000 139 14 Bidrag till högskoleutbildning m.m., reservationsanslag 271 153 000 144 15Europeisk utbildningssamverkan,/ö/-.s/agiö/w/ag 45 169 000 Summalittera D 8 005 615 000 145 E Forskning och forskarutbildning Humanistiskafakulterna, reservationsanslag 404 401000 Teologiskafakulteterr\a, reservationsanslag 31 171000 Juridiskafakulteterna, reservationsanslag 38258 000 Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m., reservationsanslag 471 591 000 Medicinskafakulteterna, reservationsanslag 870 043000 Odontologiskafakulteterna, Ae5en'a«onia/w/ag 91 221 000 Farmaceutiskafakulteten, reservationsanslag 32 606000 Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m.m.,reservationsanslag 921 034 000 Tekniskafakulteterna, reservationsanslag 896016 000 10Temaorienterad forskning, reservationsanslag 39706 000 173 11 Konstnärligt utvecklingsarbete m.m., Prop.1991/92:100 reservationsanslag 21142 000 Bil.9 175 12 Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål, reservationsanslag 185 745 000 178 13Vissa ersättningar för klinisk ulbildning och forskningm.m., förslagsanslag I 371 381 000 179 14 Viss tvärvetenskaplig forskning, reservations- 180 15 Humanislisk-samhällsvetenskapliga forsknings- rådet, reservatiorisanslag 194 275 000 18116 ,/■e.feAi'(iHo/wa/w/ag 340 855 000 anslag 464 176 000 184 lKymåforskrxing, reservationsanslag 32 257 000 184 19 Europeiskforskningssamverkan,/ö«/agi- anslag 352 360 000 ,rejez-va/io/isa/ii/ag 84 477 000 18821 Arkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader, förslagsanslag 14 880 000 189 22Arkivet för ljud och bild: Insamlingsverksamhet 18923 ,reservationsanslag 36 422 000 19024 för fysik, reservationsanslag 23 221 000 19025 Polarforskning,reservationsanslag 19 825 000 19126 Vissa bidrag till forskningsverksamhet, reservationsanslag 32 325 000 193 F Studiestöd m.m. 193 1 m.m,/-awians/ag 149977 000 196 2 Studiehjälp m.m.,förslagsanslag 2331335 000 202 3 Studiemedel m.m., förslagsanslag 4 686 000 000 205 4 Vuxenstudiestöd m.m., reservationsanslag 1 341 300 000 211 5 Timersättning vid vissa vuxenutbildningar, förslagsanslag 68 500 000 212 6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål, förslagsanslag * 102 650 000 212 7 Utbildningsarvoden tillstuderande vid visssa lärarutbildningar,/örj/agsarti/ag 121 400 000 Summa littera F g 801 162 000 214 G Lokalförsörjning m.m. Prop. 218 1 Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheternam.m., reservationsanslag *858 000 000 Summalittera G 858 000 000 SUMMAVIII - 60972 417 000 222 9.1 Förslag till Lagom ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde 223 9.2 Förslag till Lagom överlämnande av förvaltningsuppgifter inom kulturdepartementetsverksamhetsområde 225 9.3 Förslag till Lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) 229 9.4 Förslag till Lagom ändring i skollagen (1985:1100) 232 9.5 Remissammanställning överskolbarnomsorgskommitténs betänkande (SOU 1991:54) Skola - skolbarnsomsorg, enhelhet 237 9.6 Förslag lill Lagom ändring i högskolelagen (1977:218) 238 9.7 Förslag till Lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) 249 9.8 Förslag till Lagom ändring i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa 250 9.9 Förslag till Lagom ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter gotab 40433, Slockholm 1991 Bilaga 10 till budgetpropositionen 1992 1991/92:100Bil. Till hörfrågor rörande jordbruk, skogsbruk, fiske,trädgårdsnäring och rennäring samt högre utbildning, forskning och försök för dessa näringar, livsmedelsberedskap,djurskydd, djurens hälso-och sjukvård, livsmedelskontroll ochutsädeskontroll samt jakt och viltvård.Sedan den hör även frågor rörande biobränslen tilljordbruksdepartementets verksamhetsområde. Det förslag till utgiftsram för verksamhetsområde för /93 som läggs fram ibudgetpropositionen omfattar 6965 milj.kr. Genomförandet avden nya livsmedelspolitiken är på det nationella planet huvudfrågan Ibr arbete de närmaste åren.Belastningen på statsbudgeten för omställningsåtgärderna minskar dock kraftigti enlighet med den plan som tidigare fastställts av regering och riksdag. Genom omfördelningar inom huvudtiteln kanförslag om nya utgiftsåtaganden läggas fram. Således föreslås ökningar avanslag som en följd av ett och förberedelsearbete inför ettEG-medlemskap. Vidare föreslås ytterligare medel för miljöförbättrande åtgärderi jordbruket bl.a. för att nå upp till målet om en halvering av bekämpningsmedels-användningen . Därutöver föreslås som ett led i regeringens utgiftsstrategi besparingar på ca 205 milj. kr.för /93. 1 särskilda propositioner kommer förslag attlämnas om vissa jordbrukspolitiska frågor, däribland stödet tilljordbrijket i norra samt om biobränslen. Sammanställning m. m. Anslagsförändringar totalt inomjordbruksdepartementets verksamhetsområdei förhållande till anvisat beloppför /92 framgår av följande sammanställning uttryckt imilj.kr. 1991/92. A. m. m. -3557,1 E. Rennäring m. m. -(- 0,4 F. Djurskydd och djurhälsovård -(- 7,0 G. Växtskydd och jordbrukets -3307,1 1991/92: ioo Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Jordbruket skall produceralivsmedel av hög kvalitet och miljövänliga råvaror,det skall dessutom utnyttjas som en resurs i miljöarbetet. Vårt geografiskaläge och våra klimatförhållanden ger förutsättningar för produktion av livsmedel till hög kvalitet med låga insatser av kemiska bekämpningsmedel. Detta tillsammans med en bättreteknik och högt kunnande ger svenska producenter goda förutsättningar attlyckas i konkurrensen på EG-marknaden. Regeringen har i regeringsförklaringen slagit fastatt omställningen av svenskt jordbruk skall fullföljas. Den avreglering ochmarknadsanpassning som skall skeinnebär att jordbrukarna kommer att betraktas som vanliga företagare och endast ersättas för den produktionsom finner avsättning på marknaden. Om detta resulterar i att det öppnaoch levande kulturlandskapet äventyrasskall regeringen pröva frågan om arealersättning som en metod att bevaralandskapsbilden. Regeringens vilja att stimulera till ochunderlätta småföretagandet ger goda förutsättningar för jordbrukarna attutveckla sina företag på en avreglerad och marknadsorienteradlivsmedelsmarknad. Sänkta skatter, minskadeavgifter, förenklat regelverk för småföretag och ökad konkurrens ger deförutsättningar som krävs för att jordbruket och livsmedelsindustrin skallvara konkurrenskraftiga vid ett EG-inträde. Inom område koncentrerasarbetet på att fullfölja omställningen av jordbruket enligt detlivsmedelspolitiska beslutet samt påförberedelser inför ett svenskt inträde i EG. De pågående förhandlingarnai Uruguayrundan inom ramen för är också av mycket stor betydelse för den svenska jordbruksnäringen. Vad gäller omställningen av jordbruket följs frågan mycketnoggrant bl.a. genom att uppdraglagts ut på flera myndigheter med syfte att följa och analysera utvecklingen.Det är ännu för tidigt att dra slutsatser av konsekvenserna på olika områden, varför jag återkommer till regeringen i denna fråga. Jordbruket har en avgörande roll för att vi skallkunna bevara ett öppet och levandekulturlandskap. Som en följd av anpassningen av livsmedelsproduktionen till den inhemska efterfrågan friställs mark för andraändamål. På den bör andramiljövänliga råvaror kunna produceras. politiska beslutet ledertill att det skapas en marknad för Prop. 1991/92: 100 biobränslen. Den som omställs kommer till stor del att kunna Bil. 10 användasför produktion av biomassa för energiändamål. handläggsfrågor som rör biobränslen i . som tillsattes efterriksdagens energipolitiska beslutvåren har bl. a. till uppgiftatt lägga förslagom samordning och förstärkningav pågående utvecklingsinsatser för biobränslen. Kommissionen haröverlämnat ett delbetänkande (SOU 1991:93) om produktion av el från biobränslen, vilket remissbehandlas förnärvarande. Avsikten är att förslaget skall ligga till grund för en proposition . En särskild har tillsattsför att följa och stämma av det livsmedelspolitiska beslutet.Kommissionen skall också följa hur arbetetmed en ny gemensam jordbrukspolitik (CAP) fortgår inom EG och föreslå eventuella förändringar av densvenska jordbrukspolitiken för attSverige skall få en bra övergång vid ett medlemskap i kommissionens uppgifter hör också att prövaarealersättning som en metod för att bevara öppna landskap. har omställningen inneburit positivaeffekter både i fråga om produktionsanpassning och prisutveckling ikonsumentledet. För anima-lieproduktionen har omställningen lett till produktionsminskningar som har resulterat i en ungefärlig balans på dettaområde. Däremot finns det fortfarande ett relativt stortspannmålsöverskott, som måste nedbringas föratt nå en balans även inom vegetabilieområdet. Prisutvecklingen ikonsumentledet har varit långsammare än på mycket . Genomsnittligt har priserna på de prisreglerade livsmedlenökat med 2,januarinovember 1991. Ökningen beror till stor del på att mjölksubventionernatagits bort. Om denna effekt räknas bort har prisernapå jordbruksprisreglerade varor minskat med 0,under samma period.Jämförelsevis har KPI ökat med 8,. Konsumentberedningens uppdrag att följa ochutvärdera den livsmedelspolitiskareformen ur ett brett konsumentperspektiv ger viktiga underlag för ettfortsatt reformarbete på detta område. Skogspolitiken granskas av enparlamentarisk kommitté. Kommittén har fått tilläggsdirektiv bl.a. medanledning av beslutet att skogsvårdsavgiften skall slopas. Beslutet är ett ledi en avreglering av skogsbruket. Näringen kommer i fortsättningen att fåbekosta sådana åtgärder som finansierats med skogsvårdsavgiften. Skogsnäringen påverkas starkt av denlågkonjunktur som råder. minskade lönsamheten ger näringenbetydande svårigheter. Det är nu viktigtatt agera så att har en stark skogsnäring som är väl närhögkonjunkturen inträder. Den avreglering och de minskade skattebelastningarnasom de fattade riksdagsbesluten innebär ger bättre förutsättningar fördetta. En proposition om skogspolitiken planeras . Det internationella samarbetet och ett svensktmedlemskap i ger jordbruksnäringennya möjligheter men ställer också stora krav på en internationelltkonkurrenskraftig näring. innebär den ökadeinternationaliseringen att krav ställs på ytterligare Prop. 1991/92: 100 resurser för att klara de nya uppgifter somdetta innebär. 2Den internationella utvecklingen 2.1 Svensktjordbruk i EFTA-ländernaoch EG har slutit en principöverenskommelse om ett Europeiskt EkonomisktSamarbetsområde (EES). blir i och med detta del av en störreeuropeisk marknad där varor, kapital, arbetskraft och tjänster tillåts röra sigfritt över gränserna. Avtalet skall träda i kraft . Det stod tidigt klart att avtalet inte skulleomfatta EGs gemensamma jordbrukspolitik och fiskeripolitik. Jordbruks- ochlivsmedelsområdet berörs emellertidav avtalet genom gemensamma veterinära och fytosanitära regler samt utsädes-och fodermedelsregler. Handeln med bearbetade jordbruksprodukter samt livsmedelslagstiftningeningår även. har även förhandlat om ett bilateraltjordbruksavtal. Underförhandlingarna blev det klart att för vissa frågor inom det veterinära området och fodermedelsområdet måsteSverige få vissa undantag från . Det gäller bl. a. regelverket för sjukdomen BSE, användningenav antibiotika m.m. som fodermedelstillsatser samt synen på s. k. kadavermjöl. Ett bilateralt jordbruksavtal mellan ochEG ökar möjligheterna för svensk livsmedelsindustri att komma in på EGsmarknad. I avtalet ingår bl.a. tullfria kvoter för nötkött, bereddanötköttsprodukter, ost, frysta grönsaker ochvodka (utan kvotbegränsning) samt vissa ensidiga tullättnader för ett antal produkter av intresse för de sydligaEG-länderna. Det senare är ett led iden ekonomiska och sociala utjämningen inom EES. För bereddajordbruksvaror sker en harmonisering och förenkling av nuvarandefrihandelssystem med råvarukostnadsutjämning. Detta leder till ökad frihandelför ett utökat antal produkter. geografiska läge och speciellaklimatförhållanden minskar riskenför sjukdomsangrepp och innebär bl.a. mindre användning av bekämpningsmedel än påkontinenten. miljö, teknik, kunnande och de naturliga förutsättningarna gersvenska producenter chansen att göra sig gällande på EG-marknaden. Inom ramen för de frihandelsavtal som håller påatt slutas mellan EFTA och deösteuropeiska länderna, , och samt ochIsrael förhandlas också om bilaterala jordbruksavtal mellan och dessa länder. Avtalet med Turkietundertecknades . Ettministermöte inom äger rum . På dagordningen står bl. a. en redovisning avläget i den jordbrukspolitiska reformprocess som startade år 1987.Vidare skall diskuteras en integrerad anpassningspolitik förframtiden med betoning på sambanden Prop. 1991/92:100 mellanstrukturanpassning, miljö och landsbygdsutveckling samt utveck- Bil. 10 lingen utanför OECD-området. Första halvåret 1992övervägs om det skall anordnas ettgemensamt /OECD-seminarium i om jordbrukspolitik iBaltikum. Jordbruket är ett nyckelområde i denstora multilaterala handelsförhandling som äger rum i . Förhandlingarnaomfattar samtliga åtgärder som direkt ochindirekt påverkar jordbrukshandeln. De syftar bl. a. till attliberalisera handeln och förbättra konkurrenssituationen genom ökad användning av även inominternationell handel med jordbruksprodukteroch en gradvis neddragning av stöden till jordbruket. Enighet råder om att göra åtaganden om reduceringarav internstöd, gränsskydd och exportstöd. Enutgångspunkt är vidare att alla gränsskydd skall omvandlas till vanliga tullar.Vissa stöd med begränsad effekt på produktionen kommer att undantas frånneddragningsförpliktelserna. Förhandlingarnaär i ett slutskede. Syftet är att reformen skall börja genomförasår1993. Sverigeär som medlem i samordnare för de nordiska länderna. Viktiga arbetsuppgifter är uppföljningen av 1991års konferens, miljöfrågor (bl.a. förberedelser inför FNs miljökonferens år1992), uthålligt jordbruk, en nutritionskonferens , skogsfrågor(skogskonvention och handlingsprogrammet för de tropiska skogarna),upprättandet av ett globaltinformationssystem på jordbruksområdet och fortsatt reformering av organisationen. Kontakternaoch samarbetet mellan och de Central- och Östeuropeiskastaterna på jordbruks-, skogs- och fiskeområdena har ökat . Detta gäller främst ländernaoch områdena i det svenska närområdet,särskilt de baltiska republikerna. Regeringen har fastslagit vår skyldighetatt ge dem hjälp och stöd i deras svåra omställningsprocess. Också med andra Central- och Östeuropeiska ländersom , , och har kontakterna vidgats. Regeringen stödjer de nya baltiska staterna iförvandlingen från ett i huvudsak statligt eller kollektivt jordbruk till ett privatägtmarknadsinriktat jordbruk. Kontakterna har intensifierats, inte minstgenom de stora insatser i fråga ommaskinleveranser och utbildning som kommit till stånd genom insatser av , andraorganisationer, landsting och kommuner. Ett stort antal studerande ochpraktikanter från främst de baltiskastaterna har fått utbildning i . de program har utvecklats för Polenoch för denRyska Prop. 1991/92:100 rådsrepubliken. Bistånd påjordbruksområdet har förmedlats via SIDA och BITS, bl.a. för att bygga upp en demokratisk föreningsrörelsei de baltiska staterna, och iden Ryska rådsrepubliken. Genom Skogs- och lantbruksakademien har ett forskningsutbyte ägt rum med fiera Central-och Östeuropeiska länder. Det kommer att fortsätta och fördjupas under detkommande året. På skogsområdet harnärmare kontakter utvecklats bl. a. av i form avutbytesprogram, seminarier och annan verksamhet. Liknande aktiviteter förekommer på fiskesidan. Bl.a.har stöd lämnats för omvandling av fiskeadministrationerna i de baltiskarepublikerna. Regeringenhar i regeringsförklaringen understrukit vikten av att omställningen avjordbruket fullföljs. Syftet är att vid ett inträde i EG skall ha en stark och konkurrenskraftigjordbruksnäring. Jordbruket skall produceralivsmedel av hög kvalitet och andra miljövänliga råvaror. Konsumenternas kravpå tillgång till ett varierat utbudav livsmedel av god kvalitet och till rimliga priser skall tillgodoses. Ett framgångsrikt omställningsarbete är avgörandeför möjligheterna att nå dessa mål. Enavstämning av omställningsbesluten skall ske efter det att EG har lagt fastprinciperna för sin kommande jordbrukspolitik. För att förbereda dennaavstämning har en särskild kommission tillsatts. Kommissionen skall beakta effekter och faktorer som inte varkända eller förutsedda för det livsmedelspolitiska beslutet, iförsta hand konsekvenserna av enanslutning till EG. Man skall ocksåpröva frågan om arealersättning som en metod att bevara öppna landskap. Kommissionen skall också behandla stödet till jordbruket i norra i ett långsiktigtperspektiv. En parlamentarisk arbetsgrupp har redovisat vissaöverväganden om detta stöd i delbetänkandet (Ds 1991:80) Jordbruket i norraSverige. Avsikten är att ta upp denna fråga i en proposition . Andra viktiga underlag för kommissionens arbeteär resultatet av Uruguayrundan iGATT och de redovisningar av uppföljningsuppdrag som lämnas av olikamyndigheter. 3.2 Uppföljning av den livsmedelspolitiska reformen Genomolika regeringsbeslut har , statens pris- ochkonkurrensverk (SPK), livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden (LES) och statensnaturvårdsverk fått i uppdrag att följa den livsmedelspolitiska reformens effekter inom sina resp.ansvarsområden. har en Prop. 1991/92: 100 särskildkonsumentberedning tillsatts med uppgift att följa den livsmedels- Bil. 10politiska reformens effekter ur ett brett konsumentperspektiv. Regeringen har uppdragit åt statens livsmedelsverkatt följa och analysera utvecklingen med anledning av det livsmedelpolitiskabeslutet inom områdena kost och hälsa samt småskaliglivsmedelsproduktion. , ,och LES skall tillregeringen redovisa sina uppdrag underomställningsperioden. Konsumentberedningen skall löpande avrapporterautvecklingen till regeringen. En samlad utvärdering av utvecklingen skall av dessa myndigheter redovisas-den I oktober1994. skall i samverkan med redovisa enförsta utvärdering . Därefter skall naturvårdsverketårligen redovisa utvecklingen i samband medanslagsframställningen. Livsmedelsverketskall vad gäller kost och hälsa redovisa sitt uppdrag och vad gäller aspekterna påsmåskalig livsmedelsproduktion i samband medanslagsframställningen. De första uppföljningsrapporterna har överlämnatstill jordbruksverket, SPK, LES och konsumentberedningen . Effekterna av den livsmedelspolitiska reformen äri huvudsak av långsiktig karaktär.Med hänsyn till den korta tid somhar gått sedan huvudmomentet ireformen den interna avregleringen påbörjades den är det inte möjligt att redan nu i någonstörre omfattning statistiskt belysa reformens effekter. De rapporter som haröverlämnats har därför i stor utsträckning karaktären av en nulägesbeskrivningav situationen före avregleringens början. Inom områden där förändringarredan kunnat skönjas har detta givetvis avrapporterats. 1 det följande redovisas några sammanfattandebedömningar baserade i huvudsak på LES uppföljningsrapport. LES har ensamordnande funktion i uppföljningsarbetetoch skall i sin rapport bl.a. sammanställa det material som övriga myndighetertar fram. Syftet är att underlätta en samlad utvärdering av denlivsmedelspolitiska reformen. Situationenpå vegetabilieområdet präglas givetvis i hög grad både av det pågående omställningsprogrammet och den internaavregleringen. 1 fanns totalt 96 500brukningsenheter med mer än 2 ha åker,en minskning med 2000 . 1 de tre nordligaste produktionsområdenahade antalet brukningsenheter minskat med 800 till 26 700. Den totala arealen åker i landet har minskatmed endast 8 000 ha till 2 845 000 ha. Odlingen av spannmål har minskat till följd av de produktionsbegränsande åtgärder somvidtagits. Arealen spannmål och oljeväxtervar 1 500000 ha och minskade med 125000 ha. Arealen i träda har minskat medan sockerbets- ochpotatisarealerna har varit relativt oförändrade. Omställningsprogrammetinom vegetabilieproduktionen omfattar fram- för allt det s.k.omställningsstödet och anläggningsstödet. 1991/92: 100 stödetges för att stimulera en snabb och varaktig omställning av . 10till annan produktion än livsmedel.Anläggningsstödet syftar till att ytterligare stimulera en varaktigövergång till annan produktion änlivsmedel. Det lämnas för anläggning av lövskog, energiskog och våtmarker. Anslutningen till omställningsstödet har underförsta året varit större än vad somursprungligen beräknades. Den omfattar nu ca 350000 ha. Omställningsarealenfinns främst i slättbygderna i . Ansökningarna omanläggningsstöd omfattar ca 62000 ha. Ramen om 500 milj.kr. som disponeras fördetta stöd tas därmed i anspråk helt. Intressetför anläggningsstöd har varit störst i . Trots att omställningsprogrammet nu omfattar ca350000 ha ger den nuvarande produktionen ett årligt överskott av spannmål somvid normal skörd uppgår till ca . Jag vill i dettasammanhang framhålla att fortsatta överskott inom denna sektor kommer att leda till sjunkande priser för producenterna.Det är således mycket angeläget förekonomin i vegetabilieproduktionen att omställningenfullföljs så att balans kan uppnås på spannmålsmarknaden. Inom animalieområdet harproduktionsminskningen gått snabbare än väntat. Sedan det livsmedelspolitiskabeslutet har antalet mjölkkorminskat med ca 47000 till 529000. Produktionen av mjölk har minskat med . Produktionen av mjölkmotsvarar nu ungefär konsumtionen i landet. Grisköttsproduktionen har minskat med underår 1991. Allt tyder på en fortsatt minskning . Produktionenav nötkött har minskat med . Mellanåren 1990 och 1991 beräknas dock produktionen minska. För både nötkött och griskött är marknaden ungefär ibalans. Strukturella och ekonomiska effekter Genomatt syftet med den livsmedelspolitiska reformen bl. a. är att anpassa produktionen till efterfrågan kommer reformen att få effekter på såväl primärproduktionensom insats- och förädlingsföretagens struktur och lokalisering. Fusioner förekommer redan, framför allt bland företag på förädlingssidan. Underomställningsperioden kommer det att bli svårt att mäta ekonomiska förändringaroch ekonomiskt utfall inom jordbruket. Detta beror enligt LES på att jordbrukarna har en mycket stor anpassningsförmåga. ex. har man mycket snabbt startat maskinringar, turistprojekt och ca 130 farmartjänstlagsom bedriver verksamhet utanför jordbruket. Utgifterna reduceras snabbt på olika sätt. Inköpen av insatsvaror och maskiner harminskat kraftigt . tillgänglig information tyder enligt LESpå att marknadens aktörer snabbt försöker att hitta principer förprissättning, kontraktsformer Osäkerheten på området ärfortfarande stor och ett intensivt arbete ■ Prop. 1991/92: 100 pågår för att finna fungerande lösningar påmarknaden. Ett viktigt trendbrott har skett iprisutvecklingen på livsmedel. ökade livsmedelsprisernabetydligt snabbare än priserna på övrigavaror och tjänster. Prisökningarna var särskilt stora för de jordbruksprisregleradelivsmedlen. Till de stora prisökningarna bidrog den successivaminskningen av livsmedelssubventionerna och andra beslut som ökar kostnaderna iprimärproduktionen. Ett' trendbrott inträffade enligt SPK .