prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Innevarande budgeiår är då stöd frånallmänna arvsfonden kan påräknas för verksamheten vid Bräcke-Östergård. Jaganser atl medel för slöd till den verksamheien bör tillföras della anslag ( +775 000 kr). Det ankommer på att prioritera mellan en mängdolika behov på handikappområdet. Den prioriteringen måsle göras inom i huvudsakoförändrade medelsramar. SIHs förslag om statlig finansiering av en mängdverksamheter måsle således institutet väga mol redan gjorda åtaganden. Jaghemställer alt regeringen föreslår 8. att till Särskilda insatser på skolområdet för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Verksamhetsbidrag Prop- i99i/92;ioo B 8.Bidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendet 1991/92 Anslag 30 276 451000' 1992/93 Förslag 31550 906 000 'Därutöverpå tilläggsbudget 1 . Från anslagetutbetalas ett generellt finansiellt stöd lillverksamheten i skolan och vuxenutbildningen (sektorsbidrag) enligl förordningen(1991:1123) om statsbidrag till det offentliga skolväsendet m.m. Från anslaget utbetalas, vid sidan avsektorsbidraget, ett elevbaserat lilläggsbidrag till dels , och kommuner för utbildningari gymnasieskolan för svårt rörelsehindrade elever, dels kommun förutbildningar i gymnasieskolan för döva och hörselskadade elever. Vid sidan av sektorsbidraget utbetalasäven - ett särskill verksamhetsstödtill vissa gymnasiala utbildningar ochvissa vuxenutbildningar, - bidrag till kostnader förgymnasiala utbildningar som övervägs all överföras till annanutbildningsform, - bidrag till engelskspråkiggymnasial utbildning, - bidrag till kostnader förSveriges anslutning till examensorganisationen () i , - ett särskilt produktionsstödför läromedel för gymnasieskolan inom detyrkesinriktade området, - bidrag tillinformationsinsatser om gymnasieskolans och vuxenutbildningensreformering. Under anslagetberäknas också medel för pensionskostnader och andra trygghetsförmåner(lönekostnadspålägg). Skolverkels anslagsframställningför /93 innebär i huvudsak följande: Skolverkel har, i enlighet med riksdagensbeslut med anledning av propositionen om vissa skollagsfrågor m.m. (prop.1990/91:115, UbU17, rskr. 357), inräknat statsbidrag tillfrislående skolor på grundskolenivå godkända för vanlig skolplikt i sektorsbidragetför /93. har beräknat antalet elever som omfallas avden nya bidragsordningen till ca 5 600. Bidraget perelev beräknas till ca , detgenomsnittliga bidraget per elev i . Skolverkel beräknar all förändringenav bidragssystemet innebär att belastningen på sektorsbidraget ökar med ca 122milj.kr. I förhållande lill det statsbidrag som utgår innevarande bud- getår till ifrågavarandefristående skolor beräknas ökningen på statsbudgeten till ca 46 milj.kr. (+122000 000 kr. 2.Skolverket föreslår att medelförs över från anslagsposten 4. Gymnasiala utbildningar planerade allöverföras till annan utbildningsform till anslaget B 16. Bidrag till driften avfrislående skolor (- . 3.Skolverket föreslår underanslagsposten 5. Kostnader för vissa gymnasieutbildningar m.m. bl.a. att - medel förproduktionsstöd för läromedel för gymnasieskolan inom det yrkesinriktade området förs över till anslaget B 3. Utveckling och produktion av läromedel (- . - medel inte anvisasunder /93 för informationsinsatser om gymnasieskolans ochvuxenutbildningens reformering (-. I övrigt beräknar skolverketförändringar under anslaget med hän syn till volymförändringar och förändringar av löner och priser. 1991/92:100 Bil. 1991/92 Beräknad ändring 1992/93 - 594 200 000 2 362 539 000 30 276 451 000 + 1 274 455 000 27 220 400 000 -Hl 948 100 000 2.Särskilda bidrag för gymnasial utbildning för döva och hörselskadadesamt svårt rörelsehindrade elever 3.Särskilt verksamhetsstöd lillvissa gymnasiala utbildningar och vuxenutbildningar altöverföras till annan utbildningsform 5.Kostnader för vissa gym nasieutbildningarm.m. 1991/92; 100 Enligtriksdagens beslut med anledning av propositionen Växa med kunskap (prop.1990/91:85, UbU16, rskr. 356) skall gymnasieskolans reformering inledasfr.o.m. /93 och vara fullt genomförd /96 i denmeningen all alla elever det läsåret tas in på de nya programmen. Riksdagsbeslutet innebar också att /93 skall höjas med dels 253 milj.kr. enligt förslag ipropositionen, dels ytterligare 330 milj.kr. Riksdagsbeslutet medför såledesen ökning av statsbidraget med 583 milj.kr. Därutöver beslutade ocksåriksdagen att kommunerna skulle bidra till gymnasiereformens finansieringgenom atl sektorsbidraget skulle omfattas av ett rationaliseringskrav på 2 %.Rationaliseringskravet skulle tas ut successivt medbörjan /93. Enligt min mening är det inte förenligt med enansvarsfull ekonomisk politik att - med de samhällsekonomiska förutsättningarsom råder nu - öka statens kostnader i den storleksordningen. Jag föreslår såledesalt de höjningar av sektorsbidraget som beslulal om på grund avgymnasieskolans reformering inle genomförs under /93. Jag räknardäremot med atl det blir möjligt all /94 påbörja den statligadelen av finansieringen av reformen. Låt mig understryka all beslut omgymnasieskolans och vuxenutbildningens reformering i övrigt ligger fast. Delbetyder också att regeringen kommer att fatta beslut om mål ochriktlinjer för de nya programmen, liksom att nya kursplaner kommer atl utfärdasför ett visst antal ämnen. Den kommun och det landsting som så önskar kanalltså la in elever på de nya programmen med början /93. Genom detrationaliseringskrav som har ställt på kommunerna från budgetåret1992/93 skapas också visst ekonomiskt utrymme för detta. beslut ifråga om gymnasiereformen innebär att det är valfritt för kommunerna attgenomföra denna fram lill . Statens stöd lill genomförande av reformenvid inledningen av den frivilliga perioden har nedjusterats i förhållande lill tidigare riksdagsbeslut. Jaghar vid mina beräkningar av sektorsbidraget för /93 i huvudsakutgått från den beräkningsgrund som skolverkel har redovisat. Jag har beräknatelevtalsförändringar m.m. i förhållande lill närmast föregående bidragsår ochgjort en beräkning av kostnadskompensationen och utvecklingen av löner ochpriser i seklorsbidragel för /93. Jag har i detta sammanhangdessutom beaktat kostnaden för sänkt undervisningsskyldighel per för lärare (+ 1948,1 milj. För kosinadskompensalionen för /93 skall regeringen enligt förordningen (1991:1123) om statsbidrag tilldet offenUiga skolväsendet mm. 1991/92:100 ett skolindex. Årligaberäkningar av sektorsbidraget skall grunda sig på offentlig statistik. När det gäller antalet elever igrundskolan avser uppgifterna förhållandena föregåendebidragsår. I del underlag som utgör grundför statsbidrag ingår även asylsökande elever i grundskoleåldern som vistas påsluss eller förläggning och får undervisning i kommunens skola. Enligl vad somuppgetts kan elevantalet i sådana fall fluktuera relativt mycket, isynnerhet på orter med s.k. tillfälliga förläggningar. Jag avser därför allunder innevarande budgetår föranstalta om att mätningar görs vid fleratillfällen. Om dessamätningar resulterar i att bidraget tillberörda kommuner skulle avvika i påtagliggrad jämfört med vad enbart septembermätningarna ger, bör detta beaktasvid bidragsgivningen. Regeringen bör inhämtariksdagens godkännande av vad jag anfört om bidragsgivningen tillkommuner med sluss eller förläggning för asylsökande. För elever igymnasieskolan och i ett antal andra läroanstalter på gymnasial nivå har det istudiestödssystemet funnits möjligheter att få bidrag tillinackorderingskostnader i form av tillägg till studiebidraget framtill och med första kalenderhalvåret det år ungdomarna fyller . Riksdagenhar efter förslag i propositionen om ansvaret för skolan beslutat all ansvaretför inackorderade elever skall överföras till elevernas hemkommuner fr.o.m.den 1 juli 1992 (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr.76). Statsbidrag för ändamålet skall ingå i sektorsbidraget och beräknasenligt beräkningsmodellen för gymnasieskolan. Inackorderingstillägg enligt studiestödslagen bortfaller för eleveri gymnasieskolan, i gymnasial vuxenutbildning och ipåbyggnadsutbildning inom komvux. Kommunerna bör hantera inackorderingsstödetmed beaktande av det övergripande målet attfrämja tillgängligheten till utbildning för sina ungdomar. Det börsedan i princip överlämnas åt kommunerna all välja den väg som bäst leder motdessa mål. Dock bör kommunerna åläggas vissaskyldigheter när det gäller elever i gymnasieskolan som behöver inackorderingtill följd av skolgången, nämligen alt lämna ekonomiskt stöd, kontant eller påannal säll, för boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Omslödel ges kontant bör del för varje hel kalendermånad som eleven bor inackorderad uppgå lill1/30 av basbeloppet enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Det ligger i sakens natur all om stödet ges delvis kontant bör detsammanlagda värdet av förmånerna uppgå till lägst det ovannämndabeloppet. Därmed uppnås en nivå som nära ansluter till miniminivån isludieslödssystemet. Genom anknytningen till basbeloppet åstadkoms en rimlig automatisk anpassningtill kostnadsutvecklingen. Kommunerna börha samma skyldigheter gentemot de ungdomar som deltar i gymnasialvuxenutbildning eller ipåbyggnadutbildning inom komvux fram till och med det första kalenderhalvåret det år ungdomarnafyller . Detta dock endast under förutsättning att kommu- nenär skyldig alt svara för kostnaderna för utbildningen enligt 11 kap. Prop.1991/92:100 21 § andra stycket skollagen. Bestämmelser om kommunernas skyldigheter i fråga om detekonomiska stödet till ungdomar i gymnasieskolan bör tas in i 5 kap. och ifråga om ungdomar som deltar i gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildningi 11 kap. skollagen. Förslagen förutsätter en ny bestämmelse i 5 kap.skollagen, 5 kap. 33 §, och en ändring av 11 kap. 21 § skollagen. Till seklorsbidragel har jag fört medel, efter pris-och löneomräkning, för inackorderingstillägg, vilka innevarande budgetåranvisas under anslaget . Studiestöd m.m. (+ 249,1 milj.kr. I likhet med har jag beräknat medel isektorsbidraget för /93 för fristående skolor på grundskolenivå.Till sektorsbidraget har jag därför fört 76,7 milj. kr., vilka innevarandebudgetår anvisas under anslaget B 16. Bidrag tilldriften av fristående skolor. Jag har vidare genom besparingar ochomprioriteringar tillfört sektorsbidraget 46 milj. kr. till fristående skolor.Därmed har det genomsnitlliga bidraget för elever i frislående skolor pågrundskolenivå förts upp till den genomsnittliga nivån för elever igrundskolan. Beträffande kommunernas skyldighet att fördelatillgängliga resurser på skolområdet efter behov till såväl offentliga somfrislående skolor avser jag att återkomma i en proposilion omfrislående skolor godkända för vanlig skolplikt. Frånsektorsbidraget har jag fört medel till - anslaget D 8. Ulbildning för tekniska yrken förfortsatt uppbyggnad av den tvååriga ingenjörsutbildningen (- 11,6 milj. - anslaget D 13. Lokala och individuella linjer samtfrislående kurser för utbildningen vid i (- . - anslaget D 14. Bidrag till högskoleutbildningm.m. för kompletteringskurser till hälso- och sjukvårdslinjen (- 8,3 milj.kr. Jag har vidare fört medel för en propedeutisk kurs föragronomie studerande lill huvudtitel (- 2 920 000kr. Jag har också minskat sektorsbidragets beräkningsmodellför vuxenutbildning med 350 milj. kr. Jag finner det angelägel attunderstryka all dessa åtgärder inte bör påverka verksamheter som föreslåsförstärkta till följd av sysselsättningsläget. I inledningen till littera B. har jag också lagil uppskolbarnsomsorgskommitténs betänkande Skola-skolbarnsomsorg, en helhet ochredogjort för min principiella syn på kommitténs förslag. Kommittén har föreslagitall statsbidraget för skolbarnsomsorg med oförändrade regler bör samordnas medstaisbidragel för skolan fr.o.m. /93. har avlämnat förslag till regeringen innebärande atlstatsbidraget till det kommunalaoffenUiga skolväsendet skall inordnas i ett generellt statsbidrag till kommunerna. Jag är därför inle bereddalt biträda detta förslag. Jag beräknar det totala seklorsbidragel för budgetåret1992/93 till 29 168,5 milj.kr. Förövriga delar av anslaget vill jag anföra följande. Jag anser att de medel som beräknats under delta anslagför tilläggsbidrag för vissa utbildningar för elever med handikapp igymnasieskolan bör föras över till anslaget B 7. Särskilda insatser påskolområdet (- .) Vidare anser jag, i likhet med skolverkel, altmedel för gymnasiala utbildningar planerade att överföras lill annan utbildnings-form bör beräknasunder anslaget B 16. Bidrag tilldriften av fristående skolor (- . Jag delar också uppfattning atl de medelsom beräknats under della anslag för produklionsslöd för läromedel förgymnasieskolan inom del yrkesinriktade området bör föras över lill anslaget B 3. Utveckling ochproduktion av läromedel (- 1 milj. I likhet med beräknar jag inte några medelför informationsinsatser om gymnasieskolans och vuxenutbildningens reformering(- . I övrigl räknar jag under denna del av anslaget endastmed förändringar på grund av löne- och prisutvecklingen. Deförslag jag nu har lagt fram under rubriken i skollagen och underdetta anslag kräver i fråga om skollagen (1985:1100) dels all 5 kap. 19 § samt11 kap. 19 och 21 §§ ändras, dels att del införs en ny paragraf, 5 kap. 33 §.Vidare krävs det en ändring av punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen(1991:1107) om ändring i skollagen (1985:1100). I enlighet med vad jag har anfört här och underrubriken i skollagen bar inom utbildningsdepartemenlel utarbetatsförslag lill ändring i skollagen (1985:1100), inbegripet de nämndaövergångsbestämmelserna. Lagförslaget är av sådan beskaffenhet all del inle ärerforderligt att höra lagrådet. Förslagelbör fogas till detta protokoll som bilaga 9.4. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 9. anla förslagettill lagom ändring i skollagen (1985:1100), 10.godkänna vad jag anfört omgymnasiereformens finansiering, 11.godkänna vad jag anfört ombidragsgivningen till kommuner somanordnar undervisning för asylsökande elever som vistas på sluss ellerförläggning, 12.till Bidrag till driften av detkommunala offeniliga skolväsendet för /93 anvisa ettförslagsanslag på 31 . 4Riksdagen 1991/92. B 9.Bidrag till driften av särskolor m.m. Prop. 1990/91 Utgift 956 434 951 1991/92 Anslag 992 407 000 1992/93 Förslag 999 978 000 Landstingskommunerna och de kommuner som inte ingår ilandstingskommun saml kommuner som anordnar särskola i fall som avses i 6 kap.5 § andra siyckei skollagen (1985:1100) får statsbidrag avlönekostnaderna för skolledare och lärare vid särskolan. Bidrag lämnas ocksåtill lokal skolutveckling. Även tillsärskoleverksamhet som anordnas med enskild huvudman utgår statsbidrag i vissafall. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1986:188) om statsbidraglill driftkostnader för särskolan m.m. saml i förordningen (1988:740) omstatsbidrag till frislående särskolor. Verksamheten regleras i skollagen och isärskoleförordningen (1986:573). Statsbidraget utbetalas i form av förskott ochslutreglering. /93 belastas anslaget med förskoll för detbudgetåret beräknat på statsbidraget för redovisningsårel 1991/92 samtslutreglering av bidraget för redovisningsårel 1991/92. Ur anslaget utgår även bidrag enligt ämbetsskrivelseden om godkännande av avtal avseende yrkesundervisning förhörselskadade psykiskt utvecklingsstörda. Skolverketföreslår inga andra förändringar under anslaget för /93 än enuppräkning till följd av löne- och prisförändringar. Skolverkel beräknar medelsbehovel under anslaget /93 lill I . Särskolekommillén(U 1989:08), som har haft till uppgiftatt utreda frågan om ett generellt överförande av ansvaret för särskolan frånlandstingen till kommunerna, har slutfört sill arbete under våren 1991.Kommitténs betänkande (SOU 1991:30) Särskolan - en primärkommunal skola harremissbehandlats. Kommittén har bl.a. lämnat förslag till förändringar avstatsbidraget till driften av särskolan. Kommitténs förslag ochremissinstansernas synpunkter bereds inom regeringskansliet.Kommunalekonomiska kommittén har dessutom överlämnat förslag lill regeringeninnebärande att statsbidraget tillsärskolor skall inordnas i elt generellt statsbidrag till kommunerna. Jag avser alt återkomma i denna fråga i denproposition om särskolan som kommer att föreläggas . 1991/92:100 Bil. Beräknad ändring 1992/93 Bidrag till kostnader för Bidrag till kostnader för Totalt beräknar jag statsbidraget till lönekostnader under anslagspos-len 1till . för /92. Mina beräkningar grundar sig påantalet skolledare vid utgången av , beräknat veckotimtal förundervisningen /92 samt på lönelägel meduppräkning för de kostnadsökningar som kan förväntas under redovisningsåret1991/92. Vidare har jag beaktat att ett särskilt veckotimpris skall beräknasför hemspråksundervisning. Jag har också beaktat alt denna anslagspost omfattas aveil förskolts-och slutregleringsförfarande. Under /93 skall tillhuvudmännen utbetalas dels elt förskott som grundar sig på det fastställda bidragetför redovisningsårel 1991/92, dels en slutreglering för redovisningsåret1991/92. För bidrag till lokal skolutveckling underanslagsposten 2 beräknar jag . Även denna anslagspost omfattas avett förskotts- och slutregleringsförfarande. Bidragför tilläggspensionsavgifter beräknar jag till . Vidare har jag beräknat . förförsöksverksamhet med databaserad undervisning saml . till regeringensdisposition för konferenser m.m. Enligt ett av regeringen godkäntavtal mellan och läns landsting förbinder siglandstinget att utan kostnad för den enskilde anordna yrkesutbildning förhörselskadade psykiskt ulvecklingsstörda elever. Jag avser alt återkomma idenna fråga i samband med den aviserade propositionen om särskolan. emellertidredan nu anmäla att del finns skäl all se över avtalel, varför Prop.1991/92:100 del kommer att sägas upp. För /93 beräknar jag . förbidrag till kostnader för yrkesundervisning av hörselskadade psykisktutvecklingsstörda elever i . Jaghemställer alt regeringen föreslår 13. att till Bidrag till driften av särskolor m.m. /93 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till driften av särvux 1991/92 Anslag 38 563 000 1992/93 Förslag 53 703 000 Från anslaget betalas kostnader för statsbidrag tillvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux. Bestämmelser omverksamheien finns i skollagen (1985:1100) och i förordningen (1988:816) omvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux. Bidrag utgår enligt regeringsbeslutden om statsbidrag till särvux för /92. 1.Pris- och löneomräkning m.m. . 2.Skolverkel föreslår att ytterligare13 milj.kr. anvisas under anslaget för en fortsatt utbyggnad av särvux. 3.Skolverket beräknar medelsbehovetunder anslaget för /93 till . Somjag har anfört bereds en proposilion om särskolan inomregeringskansliet. I proposilionen kommer även särvux att behandlas. Jag beräknar pris- och löneomräkningen under anslagettill . Vidare förordar jag en fortsatt utbyggnad av särvux ochföreslår att 13 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår 14. att till driften av särvux /93 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till undervisningav invandrare i svenska Prop. 1991/92:100 språket Bil. 1990/91 Utgift 303 594 667 1991/92 Anslag 290 000 000 1992/93 Förslag 278 652 000 Från anslaget utgår statsbidrag lill svenskundervisning för invandrare (sfi), utom sådanundervisning som bekostas enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättningför flyktingmottagande m.m. De grundläggande bestämmelserna finns i skollagen(1985:1100). Bestämmelser om statsbidrag m.m. finns i förordningen (1986:207)om grundläggande svenskundervisning för invandrare. 1.Pris- och löneomräkning 11 600 000kr. 2.Skolverkel räknar med oförändratdeltagarantal i undervisningen, dvs. 11 000 deltagare, vilkel motsvarar 638 000undervisningslimmar. 3.Det extra statsbidrag som utgårinnevarande år enligt punkt 2 övergångsbestämmelserna lill lagen (1986:159) omgrundläggande svenskundervisning för invandrare upphör. Skolverkel beräknardärför en minskning av anslaget med 26 milj.kr. 4.Skolverket beräknar medelsbehovetunder anslaget för /93 till . Jagberäknar pris- och löneomräkningen under anslaget till . I likhet med beräknar jag en minskning avanslaget med 26 milj.kr., eftersom extra statsbidrag enligt punkt 2övergångsbestämmelserna till lagen (1986:159) om grundläggandesvenskundervisning för invandrare inte längre skall utgå. Jag hemställeratl regeringen föreslår 15. att lill Bidrag till undervbning av invandrare isvenska språket för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92 1991/92 Sameskolor finns i , , ,och . I anordnas sameskola på försök. Innevarande läsårförekommer undervisning i årskurserna 1-6. Integrerad samisk undervisningbedrivs vid i , , , , ,, och Åre kommuner. Elevantalet vid sameskolorna /92 lill 137 och beräknas /93 till 140. Därutöverdeltar innevarande läsår 130 elever i den integrerade sameundervisningen.Verksamheten regleras i skollagen (1985:1100), i sameskolförordningen(1967:216) och i förordningen (SKOLFS 1991:23) om försöksverksamhet med sameskolai . Vid sameskolan sker undervisning på svenska ochsamiska. Ämnet samiska förekommer i samtliga årskurser. Sameskolorna leds av en styrelse, vars kansli ärförlagt . Frånanslaget utgår även bidrag tillsamernas folkhögskola. Skolverketsanslagsframställning för /93 innebär i huvudsak följande: 1.Pris- och löneomräkning 1 083 000kr. 2.Skolverkel föreslår atl de medelför fortbildning som tilldelals sameskolstyrelsen från anslaget B 6.Fortbildning m.m. förs över till detta anslag (+ . 3.Skolverket beräknar medelsbehovetunder anslaget för /93 till . 1991/92:100 Bil. 1991/92 exkl. mer- Beräknadändring 1992/93 2.Bidrag till samernas folkhögskola 238 000 26 934 000 -H 1 834 000 + 2 019 000 -H 13 000 + 2 006 000 Förnästa budgetår bör anslaget räknas upp med . med hänsyn till pris-och löneutvecklingen. Enligt vad finansministern redovisat i bilaga 1 (avsnitt9) om beräkning av lönekostnadspålägg har jag beräknat ett lönekostnadspåläggom . Del årliga rationaliseringskravet av den statliga administrationenuppgår lill . I syfte att höja den ekonomiadministrativa standarden vidsameskolstyrelsens kansli har ålerlagts. Besparingen har därvid kunnatbegränsas till . (l) 1 enlighet med förslag förordar jagatt medel förs över till detta anslag från anslaget B 6. Fortbildning m.m. (+160 000 kr. inkl. pris- och löneomräkning). Jaghemställer all regeringen föreslår 16. alt till Sameskolor för /93 anvisaett förslagsanslag på . Specialskolor m.m. Prop. Synskadade elever med eller utan ytterligare handikappundervisas vid en skolenhet i (). Döva och hörselskadade eleverundervisas vid dels fem regionala skolenheter, belägna i (Manillaskolan), (Östervångsskolan), (Vänerskolan), (Birgittaskolan) och (Kristinaskolan), dels i särskilda klasserförlagda till (s.k. externa klasser). Döva och hörselskadadeelever med ytterligare handikapp undervisas vid en skolenhet i (Åsbackaskolan). Vid skolenheten i () undervisasnormalbegåvade barn med grava språkstörningar samt hörselskadade barn medbeteendestörningar och vissa andra komplikationer. Vid , , Åsbackaskolan ochHällsboskolan finns special pedagogiska resurscenter. Verksamheten regleras i skollagen (1985:1100), ispecialskolförordningen (1965:478) samt i förordningen (1988:1384) medinstruktion för Tomtebodaskolans resurscenler. Bestämmelser om tilldelning av lärarresurser finns iförordningen (1987:721) om lärarresurser i specialskolan m.m. I förordningen (SKOLFS 1991:37) meddelas bestämmelserom utveckling av verksamheten vid specialskolan m.m. Frånanslaget bekostas även resor för elever jämte ledsagare. 1.Statens institut förhandikappfrågor i skolan () beräknar pris-och löneomräkningen lill . 2.SIH föreslår att en utredningtillsätts för att utforma ett åtgärds-program för rekrytering av speciallärare. 3.Döva och hörselskadade elever ispecialskolan kan undervisas i särskilda klasser förlagda lill (externa klasser). Ersättning till värdkommunen regleras därvid genom avtalmellan styrelsen för specialskolan och värdkommunen i enlighet med ett av KunglMaj:t fastställt normalavtal.