prop · GF0339 · 1991-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1991/92:39 Regeringenöverlämnar denna proposition till . Vidregeringssammanträdet har chefen för varit föredragande. Ipropositionen föreslås vissa ändringar i den kyrkliga lagstiftningen medanledning av framställningar årskyrkomöten. I domkapitelslagen (1988:181) ochprästanställningslagen (1988:184) föreslås ändringar som i huvudsak innebärföljande. När biskopen eller domprosten har förhinder atttjänstgöra som ledamot i skall kunna adjungera den somhar anställning som präst i stiftet. Detsamma skall gälla också om tjänsten sombiskop eller domprost är vakant. Regeringen skall inte längre få besluta om undantagfrån regeln att det skall finnas en tjänst som domprost i varje stift. Kyrkoherden i ett flerförsamlingspastorat skallingå som ledamot i pastoratets tillsättningsnämnd. Regeringen skall inte längre fastställa hur mångastatligt reglerade prästtjänster som får finnas inrättade i landet. skall inte längre besluta hur många prästtjänster somfår finnas inrättade i de olika stiften. Stiftsstyrelsen skall i stället för inrätta tjänster som stifts- och kontraktsadjunkt. I domkapitelslagen föreslås ocksåkonsekvensändringar till följd av folkbokföringsreformen. Motsvarandeändringar föreslås i lagen (1982:942) om , lagen(1982:943) om kyrkomötet, kyrkofondslagen Prop. 1991/92:39 (1988:182) ochkyrkliga indelningslagen (1988:185). I propositionen föreslås dessutom att det för år1992 skall gälla samma grunder för beräkning av den särskilda kyrkoavgiften påskogsbruksvärdet som har gällt för åren 19891991. Detta görs möjligt genom enny övergångsbestämmelse till kyrkofondslagen. Deföreslagna lagändringarna avses träda i kraft . Regeringens proposition Prop. Vissa kyrkliga frågor 1 Inledning Regeringenbeslutade (RegSkr 1990:1) att inhämta kyrkomötets yttrandeöver inom upprättade förslag dels till en ny kyrkolag, delstill lag om ändring i domkapitelslagen (1988:181, ändrad senast 1989:984) ochtill lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184, omtryckt 1991:320). Vi tar nu upp frågan om ändringarna idomkapitelslagen och prästanställningslagen, eftersom dessa ändringar bör trädai kraft . Kyrkomötet har i allt väsentlig godtagitlagförslagen. Kyrkomötets skrivelse (kskr. 1991:11) har lagts som bilaga 1. Vi avser att senare återkomma med förslag till enny kyrkolag och därmed sammanhängande frågor. Kyrkomötet har i den nämnda skrivelsen ävenanhållit om vissa ändringar i domkapitelslagen och prästanställningslagen medanledning av att regeringen har beslutat att inrätta en tjänst som domprost iVisby stift. Dessa ändringar bör också träda i kraft . Kyrkomötet har också anhållit om vissa lagändringarsom en följd av folkbokföringsreformen (jfr prop. 1990/91:153, SkU28, rskr.320) och den nya folkbokföringslagen (1991:481), som trädde i kraft den Ijuli1991. De lagar som berörs är domkapitelslagen, lagen (1982:942) om (omtryckt 1991:319), lagen (1982:943) om kyrkomötet (ändrad senast 1990:299),kyrkofondslagen (1988:182, ändrad senast 1990:402) och kyrkliga indelningslagen(1988:185, ändrad senast 1990:302). Kyrkomötet har vidare (kskr. 1991:6) anhållit omatt övergångsregleringen i fråga om den särskilda kyrkoavgift som beräknas påskogsbruksvärdet skall förlängas. Kyrkomötets skrivelse återfinns i bilaga 2.Kyrkofondens styrelse har tagit upp samma fråga i en skrivelse den 6 juni 1991till (dnr C91/1411/KY). Frågan om domkapitlens sammansättning behandlas iavsnitt 2. I avsnitt 3 tas upp frågan om tillsättningsnämndens sammansättning.Frågor om inrättandet av prästtjänster m.m. behandlas i avsnitt 4. I avsnitt 5behandlas de frågor som har väckts av kyrkomöte. Frågor omikraftträdande m. m. behandlas i avsnitt 6. I propositionen berörda lagförslag är av sådanbeskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. t2 1991/92. 2Domkapitlets sammansättning m. m. 2.1 Adjungerade ledamöter i Regeringensförslag: När biskopen eller domprosten har förhinder att tjänstgöra som ledamoti skall få adjungera den som har anställning som prästi stiftet. Detsamma skall gälla också när tjänsten som biskop eller domprost ärvakant. Förslaget innebär ändringar i 2 § domkapitelslagen. kyrkomöte tillstyrker i huvudsak förslaget(RegSkr 1990:1 s. 109-111,2KL 1991:1,kskr. Gällande ordning: består enligt 2 §domkapitelslagen av biskopen som ordförande, domprosten eller där det intefinns någon domprost en av regeringen i sänder bland stiftetskyrkoherdar förordnad ledamot som vice ordförande, en präst vald avstiftets-präster samt tre lekmän valda av stiftsfullmäktige. För prästledamoten och lekmannaledamöterna skalldet'finnas lika många suppleanter, som utses på samma sätt som ledamöterna. När handlägger frågor om attskilja'någon från det kyrkliga ämbetet skall sekreterare ocksåingå som ledamot. nuvarande sammansättningöverensstämmer i huvudsak med vad som gällde före enligt lagen(1936:567) oin domkapitel. Skälen för regeringens fiirslag: I motiven till dennya domkapitelslagen anfördes att de speciella frågorna om kyrkans lära ochgudstjänst samt utövandet av det kyrkliga ämbetet motiverar ett fortsatt starktprästerligt inslag i (prop. 1987/88:31 s. 115). Enligt domkapitelslag kunde domkapitletvid uppkommen ledighet för någon ledamot eller för ett visst ärende adjungera en person som var behörig att väljas till ledamot i domkapitel. Därigenom kunde vid förfall för någon av de självskrivna ledamöterna balansen mellan präster och lekmän upprätthållas. Någon motsvarighet till denna' möjlighet togs inte in i den nya domkapitelslagen. Frågan kommenterades inte särskilt i förarbetena till lagen. Frågan om att återinföra möjligheten att adjungeraledamöter i har väckts genom en motion vid kyrkomöte(Kmot 1990:27). Andra kyrkolagsutskottet anför i sitt betänkande' med anledningav motionen (2KL 1990:5) att det är angeläget att viktiga beslut av domkapitletalltid skall kunna fattas i en sammansättning som ger uttryck för balansenmellan prästerlig ämbetsförvaltning och folkligt förankrat självstyre.Utskottet anser därför att det måste bli möjligt att på ett eller annat sättersätta de ledamöter som inte är valda. Kyrkomötet beslutade att som sin meningge regeringen till känna vad utskottet hade anfört (kskr. Med anledning av kyrkomötets begäran föreslogregeringen i skrivelsen till kyrkomötet (RegSkr 1990:1) att börkunna adjungera en präst som ledamot närbiskopen eller domprosten har förfall eller tjänsten som biskop eller domprostär vakant. Kyrkomötet har i huvudsak godtagit förslaget. Vi föreslår därför attbestämmelser om detta tas in i 2 §'domkapitelslagen (se vidare avsnitt 2.2). 2.2 En domprosttjänst i varje stift Regeringensförslag: Regeringen skall inte längre få besluta om undantag från regeln attdet skall finnas en tjänst som domprost i varje stift. Förslaget innebär ändringar i 2 § domkapitelslagenoch 3 § präst anställningslagen. kyrkomötes förslag överensstämmer med vårt(2KL 1991:1, kskr. Gällande ordning: Enligt 3 § prästanställningslagenskall det i varje pastorat finnas en kyrkoherde. I det pastorat där stiftetsdomkyrka är belägen skall det i stället finnas en tjänst som domprost, om interegeringen bestämmer något annat. Domprosten är ledamot och vice ordförande idomkapitlet. 12 § domkapitelslagen finns det bestämmelser om domkapitletssammansättning för det fall det inte finns en domprost. Regeringen skall dåförordna en av stiftets kyrkoherdar att vara vice ordförande. I pastorat var tidigaretjänsten som biskop i stiftet förenad med tjänsten som kyrkoherde i pastoratet.Efter begäran av kyrkomöte (Kmot 1985:98, KL 26, kskr. 31) föreslogregeringen i prop. 1985/86:34 att lagen (1957:577) om prästval skulle ändras såatt det skulle bli möjligt att inrätta en från biskopstjänsten skild tjänst somkyrkoherde i . antog förslaget (KU 1985/86:9,rskr. Lagändringen trädde i kraft . Regeringen inrättade tjänsten som kyrkoherde ipastoratet fr. o. m. . ;■■,..■ har alltså i motsats till övriga stiftinte haft någon domprosttjänst. Regeringen har emellertid inrättat en tjänstsom domprost i pastorat fr.o.m. (dnr C91/934/KY). Skälen för regeringens förslag: finns det eninrättad tjänst som domprost i varje stift. Därigenom har åstadkommits enenhetlig ordning för prästorganisationen i samtliga pastorat där stiftetsdomkyrkor är belägna. Möjligheten för regeringen att besluta om undantag frånregeln att det skall finnas en tjänst som domprost i det pastorat där stiftetsdomkyrka är belägen bör därför avskaffas. En ändring med denna innebörd börgöras i 3 § prästanställningslagen. Som en följd av detta bör bestämmelsen i 2§ domkapitelslagen om sammansättning när det inte finns endomprost tas bort. Vårt förslag innebär vidare att det inte längre behövs någrasärskilda bestämmelser om inrättande av tjänster som domprost. Vi återkommertill den frågan i avsnitt 4.1. Regeringensförslag: Kyrkoherden i ett flerförsamlingspastorat skall ingå som självskrivenledamot i tillsättningsnämnden. Förslaget innebär ändringar i 7 §prästanställningslagen. kyrkomöte tillstyrker förslaget (RegSkr1990:1 s. 112 och 113, 2KL 1991:1, kskr. Gällandeordning: Enligt 7 § prästanställningslagen skall det i varjeflerförsamlingspastorat finnas en tillsättningsnämnd. Tillsättningsnämndenhar till uppgift att tillsätta tjänster som kyrkoherde, komminister ochkyrkokomusiker i pastoratet. I ett enförsamlingspas-torat tillsätts dessatjänster av församlingens kyrkoråd. Tillsättningsnämndensledamöter utses av kyrkoråden i församlingarna i pastoratet. Antalet ledamöteroch hur många av dem som varje församling skall utse bestäms genom en överenskommelsemellan berörda kyrkoråd. Om de inte kan enas bestäms antalet avstiftsstyrelsen. Varje församling skall utse minst en ledamot. Skälenför regeringens förslag: kyrkomöte (2KL 1990:3, kskr. 3) har pekat påden omotiverade skillnad som kan uppkomma mellan kyrkoherdens ställning i ettenförsamlingspastorat och i ett flerförsamlingspastorat i ärenden som rörtillsättning av tjänsteinnehavare för vilka kyrkoherden i normalfallet ärarbetsledare. Genom att kyrkoherden i ett flerförsamlingspastorat inte ärgaranterad en plats i tillsättningsnämnden kan han komma att ställas utanför. Regeringenhar i skrivelsen till kyrkomötet (RegSkr 1990:1) föreslagit att kyrkoherden iett flerförsamlingspastorat skall ingå som ledamot i tillsättningsnämnden. Kyrkomötethar tillstyrkt förslaget. Vi föreslår nu att bestämmelser om detta tas in i 7 §prästanställningslagen. Påsamma sätt som en vikarie på en kyrkoherdetjänst inträder som ledamot ipastoratskyrkorådet skall självfallet på motsvarande sätt en vikarie förkyrkoherden i ett flerförsamlingspastorat inträda som ledamot itillsättningsnämnden. 4Inrättandet av prästtjänster m. m. Regeringensförslag: Regeringen skall inte längre fastställa hur många statligt regleradeprästtjänster som får finnas inrättade i landet. skall inte längrebesluta hur många prästtjänster som får finnas inrättade i varje stift. Stiftsstyrelsen får inrätta tjänster somkyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt och pastorsadjunkt. När en tjänst som kyrkoherde, komminister,stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt eller pastorsadjunkt blir ledig, skallstiftsstyrelsen pröva om den behöver tillsättas. Om tjänsten inte behövertillsättas skall den hållas vakant eller dras in. Förslagetinnebär att 2 och 26 §§ prästanställningslagen kan upphävas samt att 24, 25och 58 §§ samma lag ändras. 1991års kyrkomöte tillstyrker förslaget (RegSkr 1990:1 s. ll3-120, 2KL 1991:1,kskr. Gällandeordning: Enligt 2 § prästanställningslagen fastställer regeringen hur mångastatligt reglerade prästtjänster som får finnas inrättade inom svenska kyrkan.Svenska kyrkans centralstyrelse skall inom det av regeringen fastställdaantalet tjänster besluta hur många tjänster som får finnas inrättade ivarje stift. Regeringenhar i 5 § prästanställningsförordningen (1989:84, omtryckt 1990:905)föreskrivit att det får finnas inrättade sammanlagt 3 700 statligt regleradeprästtjänster. Enligt24 § prästanställningslagen prövar frågor ominrättande av bl. a. tjänster som stiftsadjunkt och kontraktsadjunkt.Stiftsstyrelsen prövar samma frågor beträffande tjänster som kyrkoherde,komminister och pastorsadjunkt. Skälenför regeringens förslag: kyrkomöte anhöll om lagändringar av innebördatt stiftsstyrelserna skall- besluta om prästorganisationen i stället förregeringen och (CsSkr 1990:5,2KL2, kskr. Kyrkomötetsförslag innebär en betydelsefull decentralisering till kyrkliga organ påstiftsplanet. Förslaget ligger väl i linje med de strävanden om delegering ochavreglering som har varit målsättningen för det kyrkliga reformarbetet undersenare år. Regeringen är därför för sin del beredd att tillmötesgå kyrkomötetsönskemål om ett förenklat och decentraliserat beslutsförfarande när det gällerantalet prästtjänster och frågor om att också inrätta tjänster somstiftsadjunkt och kontraktsadjunkt. Vårt förslag innebär att stiftsstyrelsenfår inrätta, dra in eller vakantsätta alla prästtjänster i stiftet utomtjänster som biskop och domprost. Förslaget innebär att 2 och 26 §§prästanställningslagen kan upphävas samt att 24 och 25 §§ samma lag ändras. Förslagetinnebär alltså att inte längre skall besluta ifrågor om stiftens prästorganisation. Bestämmelserna i 58 §prästanställningslagen om överklagande av centralstyrelsens beslut i sådanafrågor bör som konsekvens av detta tas bort. Regeringens förslag:Personliga prästtjänster skall inrättas på ma sätt som andra prästtjänster.Förslaget innebär ändringar i 24 § prästanställningslagen. kyrkomöte tillstyrker förslaget (RegSkr1990:1 s. 116-118; 2KL 1991:1, kskr. Gällande ordning: Personliga tjänster som prästinrättas enligt, 24 § andra stycket prästanställningslagen av . En personlig prästtjänst får enligt 49 §prästanställningsförordningen inrättas om det behövs för en präst som ärarbetshandikappad. Kostnaderna för avlöningsförmånerna till en präst som äranställd på en personlig tjänst skall enligt 51 § samma förordning betalas avmedel ur kyrkofonden. Antalet personliga tjänster för präster får enligt 48 §förordningen inte överstiga en procent av det totala antalet inrättadeprästtjänster i landet. Skälenfbr regeringens förslag: kyrkomöte har föreslagit att ansvaret förpersonliga tjänster skall ligga på stiftsnivå. Också kostnadsansvaret föravlöningsförmånerna för dessa prästtjänster bör enligt kyrkomötet läggas påstiftssamfälligheterna (2KL 1990:2 avsnitt 2, kskr. Denreella innebörden av en personlig tjänst är att tjänsten upphör utan vidareåtgärd när innehavaren lämnar den. Möjligheter att inrätta och samtidigttillsätta personliga tjänster har bara kunnat användas när det har behövts förpräster som av någon anledning är arbetshandikappade. Tillledning för bedömningen om ett sådant behov föreligger har i praktiken krävtsen kvalificerad utredning. En sådan utredning skall inte bara visa att ettarbetshandikapp föreligger, utan också ätt man inte ens efter sådanarehabiliteringsåtgärder som varje arbetsgivare är skyldig att vidta harkunnat finna en lämplig användning för prästen inom ramen för den ordinarieprästtjänstorganisationen. Ienlighet med kyrkomötets begäran föreslog regeringen i skrivelsen till 1991 årskyrkomöte (RegSkr 1990:1) att beslutanderätten när det gäller inrättande ochtillsättning av personliga tjänster flyttas från till stiftsstyrelserna. Kyrkomötet har godtagit förslaget. Ett viktigt skäl för förslaget var attstiftsstyrelsen har ett ansvar för den prästerliga organisationen i stiftet.Genom sin närhet till verksamheten bör stiftsstyrelsen också ha bättremöjligheter än centralstyrelsen att i det enskilda fallet pröva möjligheternatill rehabilitering eller andra åtgärder, innan behovet av att inrätta enpersonlig tjänst eventuellt uppstår. Inormalfallet torde det vara lämpligast att inrätta personliga tjänster i stiftssamfällighéten.Eftersom det skall finnas en tjänst som kyrkoherde i' varje pastorat, kan detinte komma i fråga att vid sidan om kyrkoherden ha en personlig tjänst somkyrkoherde i ett pastorat. Personliga tjänster som komminister bör kunnainrättas, dock bara i undantagsfall eftersom det kan möta svårigheter attinordna sådana tjänster inom ramen för prästorganisationen i ett enskiltpastorat. Detta gäller i synnerhet mindre pastorat. Även om en personligtjänst formellt inrättas som en tjänst som stifts- eller kontraktsadjunkt, ärdet emellertid ingenting som hindrar att innehavaren behåller sin tidigaretjänstetitel som kyrkoherde eller komminister. Eftersom en personlig tjänst inrättas för en vissperson sker tillsättningen av tjänsten . Om den personliga tjänstenskall vara en tjänst som stifts- eller kontraktsadjunkt, kan därförstiftsstyrelsen inrätta och tillsätta tjänsten enligt de bestämmelser somgäller för sådana stiftstjänster. Om den personliga tjänsten undantagsvisinrättas som en komministertjänst får tillsättning ske genom förflyttningenligt nuvarande bestämmelser i 10 och 11 §§ prästanställningslagen. Som kyrkomötet föreslagit bör personligaprästtjänster inte ledigkungö-ras (2KL 1991:1, kskr. Det är regeringen somi en förordning skall meddela föreskrifter om detta. Kostnaderna för avlöningsförmåner åt präster sominnehar personliga tjänster betalas ur kyrkofonden. När beslutanderätteni fråga om sådana tjänster flyttas från tillstiftsstyrelsen, bör kostnaderna betalas på samma sätt som i allmänhet gällerför stifts- och pastoratstjänster. De stiftssamfälligheter eller de pastoratsom är berörda bör dock kunna få bidrag ur kyrkofonden till kostnaderna genomstiftsbidraget eller det däri ingående strukturbidraget. Vårt förslag innebär att några särskildalagbestämmelser om personliga prästtjänster inte längre behövs. Föreskrifternai 24 § andra stycket prästanställningslagen om inrättande av sådana tjänsterkan därför upphävas. Debör dock fortfarande gälla för de präster som för lagändringens ikraftträdande innehar en personligtjänst. Detta bör framgå av en övergångsbestämmelse till lagen. 4.3 Prästtjänster för flera stift Regeringensförslag: Prästtjänster för flera stift skall inrättas på samma sätt som andraprästtjänster. Förslaget innebär ändringar i 24 § prästanställningslagen. 1991års kyrkomöte tillstyrker förslaget (RegSkr 1990:1 s. 118 och 119, 2KL 1991:1,kskr. Gällandeordning: Tjänster för präst med tjänstgöring i flera stift inrättas enligt 24§ andra stycket prästanställningslagen av . Närcentralstyrelsen inrättar en sådan prästtjänst skall styrelsen enligt 52 §prästanställningsförordningen bestämma hur tjänstgö- ringen skall fördelasmellan stiften och i vilket stift tjänsten skall vara placerad. Kostnadernaför avlöningsförmåner för en präst som är anställd för att tjänstgöra i flerastift betalas av medel ur kyrkofonden, om kyrkofondens styrelse beslutar det. Iandra fall bestämmer centralstyrelsen hur kostnaderna för prästensavlöningsförmåner skall fördelas mellan de berörda stiftssamfälligheterna. Skälenför regeringens förslag: kyrkomöte har föreslagit att ansvaret förprästtjänster med tjänstgöring i flera stift skall ligga på stiftsnivå. Ocksåkostnadsansvaret för avlöningsförmånerna för dessa prästtjänster bör enligtkyrkomötet läggas på stiftssamfälligheterna (CsSkr 1990:5, 2KL 2, kskr. Ilikhet med kyrkomötet anser regeringen att det bör ankomma på de berördastiftssamfälligheterna atl själva besluta om inrättande av sådana prästtjänsterdär innehavaren skall tjänstgöra i flera stift. En sådan ordning förutsätteratt stiftssamfälligheterna i det stift där prästen skall ha sin anställning ochdet eller de stift där prästen dessutom skall tjänstgöra kommer överens omfördelningen av kostnaderna för prästens avlöningsförmåner. Vårtförslag innebär att det inte behövs några särskilda föreskrifter omprästtjänster med tjänstgöring i flera stift. Bestämmelsen i 24 § andra stycketprästanställningslagen om sådana tjänster kan därför tas bort. 5 Vissa frågor väckta av kyrkomöte 5.1 Konsekvensändringar till följd av folkbokföringsreformen Regeringensförslag: Ordet "kyrkobokförd" byts ut mot ordet "folkbokförd"i 12 och 16§§ lagen om , 10 § lagen om kyrkomötet, 5 §domkapitelslagen, 3 § kyrkofondslagen och 2 kap. 4 och 24 §§ kyrkligaindelningslagen. kyrkomötes förslag överensstämmer med vårt(2KL 1991:1, kskr. Skälenför regeringens förslag: Genom den nya folkbokföringslagen (1991:481), somträdde i kraft den 1 juU 1991, har bl. a. begreppet kyrkobokförd ersatts medfolkbokförd. I anslutning därtill har följdändringar med avseende påterminologin beslutats i ett stort antal lagar. Det gällde dock inte sådanalagar över vilka kyrkomötet skall beredas tillfälle att yttra sig. 1991års kyrkomöte har begärt att ett byte av begreppet kyrkobokförd mot folkbokfördockså görs i lagen om , lagen om kyrkomötet, domkapitelslagenoch kyrkofondslagen. Sådanalagändringar är självklara konsekvenser av folkbokföringsrefor- men och bör därförgenomföras. En motsvarande ändring behöver också göras i kyrkligaindelningslagen. 5.2 Den särskilda kyrkoavgift som beräknas påskogsbruksvärdet Regeringensförslag: Övergångsregleringen i fråga om sådan beräkning av den särskildakyrkoavgiften som sker på skogsbruksvärdet förlängs intill utgången av . Förslaget innebär att det förs in en ny punkt iövergångsbestämmelserna till kyrkofondslagen. kyrkomötes förslag överensstämmer medvårt. Kyrkomötet har därutöver föreslagit att en motsvarande tidsobegränsadövergångsbestämmelse skall föras in i den nya kyrkolagen (Kmot 1991:74, IKL 8,kskr. Bakgrund: Vid behandlingen i av förslagettill kyrkofondslag anförde i fråga om beräkningen av densärskilda kyrkoavgiften på skogsbruksvärdet att ojämn belastning i olika delarav landet motiverade en övergångsvis reglering intill utgången av (prop. 1987/88:31, KU30 s. 17 och 18). Det antogs att större klarhet då skulleföreligga i fråga om uttaget på skogsfastigheter. En av regeringen hoskyrkofondens styrelse begärd utredning om kyrkans förmögenhetsförvaltningförväntades nämligen bli färdig med sitt arbete . Konstitutionsutskottetlade i sitt betänkande fram förslag till övergångsbestämmelser. Riksdagenbiföll utskottets förslag (rskr. Skälen för regeringens förslag: Kyrkofondensstyrelse överlämnade till betänkandetJorden, skogen och fonderna med förslag om kyrkans förmögenhetsförvaltning (dnrC90/2176/KY). I sitt betänkande föreslog styrelsen att den särskilda kyrkoavgiftenskulle avskaffas. Betänkandet har remissbehandlats och förslagen övervägs förnärvarande i . utförs ett visst kompletterandeutredningsarbete. I avvaktan på att ställning tas i frågan om hurkyrkans förmögenhet bör förvaltas bör övergångsregleringen i frågaom den särskilda kyrkoavgiften bestå. Vi föreslår att övergångsregleringenförlängs intill' utgångenavår . 6 Ikraftträdande m. m. Regeringensförslag: De föreslagna lagändringarna skall träda i kraft . 1991års kyrkomöte tillstyrker förslaget (RegSkr 1990:1 s. 120-123, 2KL 1991:1,kskr. 11 och IKL 1991:8, kskr. Skälen för regeringens förslag: De förslag tilllagändringar som vi nu har Prop. 1991 /92: 39 behandlat har i huvudsaktillkommit på begäran av kyrkomötet. Kyrkomötet har bedömt det som angelägetatt lagändringarna träder i kraft . Viföreslår att den nya lagstiftningen träder i kraft . Förslagenföratses inte innebära några kostnadskonsekvenser. 1. lag om ändring 2. lagom ändring 3. lag om ändring 4. lag om ändring 5. lagom ändring 6. lag om ändring i kyrkliga indelningslagen (1988:185). Ienlighet med vad som har anförts har inom upprättatsförslag till lagen(1982:942) om , lagen(1982:943) om kyrkomötet, . domkapitelslagen (1988:181), i kyrkofondslagen(1988:182), prästanställningslagen(1988:184), delsi den ordning som anges i punkt 9 första stycket övergångsbestämmelserna tillregeringsformen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1982:942) omsvenska kyrkan, delsantar övriga lagförslag. Propositionens lagförslag Prop. Propositionens 1 Förslag till , lagförslag Lag om ändring i lagen (1982:942) om Härigenom föreskrivs att i 12 och 16§§ lagen(1982:942) om ' ordet "kyrkobokförd" skall bytas ut mot"folkbokförd". Dennalag träder i kraft . 2 Förslagtill Prop.