prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — -ekonomiska resultat uppgickår till 2549 milj.kn, varav 55 milj.kn genererades av bolagssektorn.Resultatet motsvarar av rörelseintäkterna. Investeringarna uppgick till 1628 milj.kn, ochfördelade sig med 988 Prop. 1991/92:100 milj.kn i maskiner och inventarier,633 milj.kn i byggnader och 7 milj.kn Bil. 7 i mark. Internt tillfördamedel uppgick till 2890 milj.knvilket innebär att investeringarna har självfinansierats. Postverketser som sitt syfte att över hela landet och internationellt förmedlameddelanden, lättgods och pengar samt erbjuda andra finansiella tjänster sä attalla kan nä alla och sä att kundernas affärer stöds. skall kännetecknas av att verksamheten ärsäker, nära och offensiv. strategi har utformats kring ett antalviktiga nyckelord, främst kundorientering, kvalitet, kostnadseffektivitet ochkompetens. Strategin skall hjälpa postverket att nä de mäl som äruppsatta för verksamheten. Dessa är tillräcklig lönsamhet, nöjda kunder ochpersonal som trivs. har preciserat mälen för verksamheten enligtföljande: -resultat skalllångsiktigt vara lägst av rörelseintäkterna. Resultatmälet för är1200 milj.kn, vilket motsvarar av intäkterna. -räntabilitet pä egetkapital efter skatt skall långsiktigt ligga pä av eget kapital. -soliditet skall pä siktnå . -totalproduktivitetskall förbättras med per än -Andelen nöjda kunder ska öka fiån76 % är och är 1994. -Mälet är att alla brev skall kommafram inom utlovad tid. Detta mäl skall till minst 98 %för lokalbrev och för riksbrev. Alla regioner skall ha nätt denna nivä är1994. -Väntetiden pä postkontor skallnormalt vara högst under normaltrafik och högst underhögtrafik. -En rikstäckande kassaservice med ca2000 serviceställen skall behållas. Investeringarnaberäknas uppgä till ca , vilketmotsvarar av rörelseintäkterna. Investeringarna uppgårtill och avser fastigheter ,postbehandlingsutrustning , kassautrustning 700 milj.kn ochövriga maskiner och inventarier samt fordon 1,0 miljarder kronon Bland de större aktuella investeringsprojekten märksett nytt produktionssystem för lättgods och datoriseringen av kontorsnätet. De ekonomiska förutsättningarna för resultatutvecklingen för åren "" ' 1992-1995 är enligt postverket: -Ökad konkurrens i olika formerbedöms innebära minskad efterfrågan på brevtjänster. -Fortsatt nedgång av antalettransakfioner i postkassorna. -Försämrad förräntning av likvidamedel i postgirot. Varje procentenhet på förräntningen motsvarar 250-300 milj.kn i resultat för postgirot. -Produktivitetsökningen skall varaminst . (Mkr.) 1991 1992 1993 1994 1995 Postverketsregionala och sociala åtaganden Postverketräds inte ökad konkurrens. Konkurrensen mäste emellertid ske pä lika villkormed företag som inte har något regionah och socialt åtagande, som har andramervärdeskattvillkor och som inte belastas med extra höga pensionskostnadenUnder förutsättning att dessa olikheter kan undanröjas anser postverket atttiden nu är mogen att formellt avskafia verkets ensamrätt till brevbefordran. Enligt postverket beräknas kostnaden för denrikstäckande servicen uppgä till ca 1,3 miljarder kronon Med hjälp avstordriftsfördelarna anser sig verket kunna klara av denna kostnad, om andraväsentliga kostnadsnackdelar kan elimineras. framhåller att fräganom finansering av det regionala åtagandet bör omprövas med hänsyntill de snabba förändringarna av verksamhetens förutsättningar. anför vidare att åtagandet attfillhandahålla rikstäckande betalnings- och kassaservice finansieras genomersättning för arbetet med de statliga betalningarna och postgirots roll somstatens kassön Postgirots intäkter har avgörande betydelse för postverketsmöjligheter att upprätthälla rikstäckande betalnings- och kassaservice. har även ett antal sociala uppgiften Dessaär befordran av tidningar, utdelning av fidningar pä , befordran avblindskrift, försvarsplanering, inrikesporto för försändelser inom ,viss handikappservice, föreningsbrev samt omlokaliseringan Verket beräknar attkostnaderna för de sociala uppdragen uppgår till ca 600 milj.kn per är i 1992ärs prisen anser att ersättning bör utgå för dessa uppgiftenErsättning för underskottet i tidningsrörelsen måste utgå under enawecklingsperiod. 3.1 Översynenav postverkets verksamhet Ipropositionen (1990/91:87) Näringspolitik för tillväxt aviserade den förra regeringenen översyn inom av förutsättningarna och formerna förpostverkets verksamhet. Denna översyn är nu till stora delar slutförd och ettflertal omräden har utretts. -ensamrätt tillbrevbefordran, konkurrensförutsättningar och kostnader för sociala resp.regionala uppgifter. Utredningsresultatet redovisas i departementspromemorian(Ds 1991:44) Postens konkurrensförutsättningar -Strukturkrisen i kontorsnätet. Enarbetsgrapp, Nät 92, med representanter för postverket, riksdag,fackföreningar och , har utrett omfattningen av detframtida kontorsnätet och alternativa serviceformer. -av statensbetalningar och ersättningen för dessa. -ekonomiska redovisning ocheffekterna av en anpassning av denna till aktiebolagslagen. -Framtida associationsform. Resultatet av utredningarna och de förslag somföranletts av arbetet beskrivs i det följande. 3.2 Postverketsensamrätt till brevbefordran Postverkethar ensamrätt pä brevfordran. Detta s.k. brevmonopol regleras i kungörelsen(1947:175) angående postverkets ensamrätt tillbrevbefordran m.m. Där föreskrivs att postverket har ensamrätt till regelbundenbefordran mot avgift av slutna brev samt öppna försändelser innehållande helteller delvis skrivna meddelanden. Brevmonopolet har utretts dels utifrån deförutsättningar som kan komma att gälla inom EG, dels utifrån förändringarna avmarknaden. Resultatet av utredningen redovisas i den tidigare nämndadepartementspromemorian (Ds 1991:44) Postens konkurrensförutsättningar Promemorian har remissbehandlats. Flertaletremissinstanser anser att postverkets ensamrätt till brevbefordran böravskaffas och att konkurrens i stället bör uppmuntras. Tvä remissinstanser,statstjänstemannaförbundet och statsanställdas förbund, anser att ensamrättenbör behållas men att regleringen av denna bör revideras. Flera remissinstanser framhåller att en daglig ochrikstäckande postservice måste fungera även fortsättningsvis.Näringsfrihetsombudsmannen och statens pris- och konkurrensverk pekar pä attden dominerande ställning som postverkets brewerksamhet även fortsättningsvistorde komma att ha ställer krav pä kontroll av att denna ställning intemissbrukas. För egen del vill jag understryka det angelägna i attdet tillhandahälls en bra postservice där alla kan nä alla. Samfidigt är det av stor betydelse att verksamhet som bedrivs pä affärsmässiga grunder också konkurrensutsätts sä att kundernas efterfrågan blir styrande. Den fidigarenämnda utredningen om postverkets konkurrensförutsätt- Prop. 1991/92:100 ningar visar att verket har en mycket starkställning pä huvuddelen av brev- Bil. 7 befordran men är konkurrensutsattpä av omsättningen i affärsområdet brev. Konkurrensen är mestmärkbar på brev som sänds frän stora företag och organisationer. ensamrätt pä brevbefordran skyddarinte mot konkurrens från andra mediasom telefax och datoröverföring. Inte heller skyddar ensamrätten mot den direkta konkurrensen pä traditionellbrevbefordran som postverket numöter i och som kan komma att beröra även andra tätortsområden. Alternativ till traditionellbrevbefordran med postverket har således utvecklats snabbt de senaste årtiondetoch utvecklingen acceleran Ökad konkurrens medför pä sikt lägre kostnaderoch framöver kan det vara avgörandeför aktörer på postmarknaden att de kan tillhandahälla produkter med hög tillförlitlighet till lågt pris för att kunna konkurrera med andramedia. Ett avskaffande av brevmonopolet kommer attmedföra en ökad konkurrens inomvissa delmarknaden Allmänt sett fär detta anses vara fill fördel eftersom konkurrensen ger incitament till nya ochbättre metoder för brevbefordran till gagn för konsumenterna. För postverket utgör ensamrätteninte nägot reellt skydd mot nyaaktörer och kan försvära omställning till nya och bättre metoder för brevbefordran. Frän verkets synpunkt är brevmonopoletsnarast en publik belastning. Enligt minmening är det önskvärt att uppmuntra konkurrensen även inom olika avsnitt av postverkets distributionskedja. Om det visar sigatt en annan aktör är mer effektivpä att för postverkets räkning dela ut försändelser i olika delar av landet än vad postverket är när uppgiften utförs iegen regi, kan jag inte se nägotavgörande hinder för en sädan ordning. Jag anser emellertid att postverkets ensamrätttill brevbefordran inte bör avskaffasinnan det finns instrument i form av lagstiftning varigenom staten kan försäkra sig om att den regionala och socialaservicen fungerar Vidare bör postverket även i övrigt ges bättreförutsättningar att konkurrera på lika villkor, bl.a. genom möjlighet attbedriva verksamheten i aktiebolagsform. Jag återkommer till den frägan iföljande avsnitt. I en avreglerad marknad blir det nödvändigt attskilja mellan postverkets myndighetsfunktioner och dess roll som aktön Vidaremäste de olika aktörernas agerandekunna övervakas. Inom EG gär utvecklingen i denna riktning. Där finns förslag om att entillsynsmyndighet inrättas i varje land med uppgift att övervaka prissättning, marknaden och de olika aktörerna.Även för svensk del bör en sådanmyndighetsfunktion inrättas med uppgift att överta postverkets myndighetsfunktioner och att tjäna som tillsyns- ochövervakningsorgan. Myndigheten börockså ha ansvar för att statens intresse av att en rikstäckande postserviceupprätthålls tas till vara. Även vissa uppgifter pä det internationella planet som postverket nu har börfullgöras av myndigheten. Jag avser att senare begära regeringens bemyndigandeatt tillkalla en ut redning med uppgift att föreslå delsden lagreglering som behövs i en ny kon kurrenssituation, dels hurpostverkets nuvarande myndighetsuppgifter bör hanteras vid en avreglering. 3.3 Ändrad associationsformför postverket Prop. Jaghar pekat pa den förändrade konkurrenssituafion som känneteck- "" ' Denna nya situafion kommer att ställa nya krav päpostverkets förmåga att bedriva verksamheten kostnadseffektivt för att vidmakthålla ställningen pämarknaden. Men situationen ställer också krav päägaren att ge postverket föratsättningar att möta konkurrenterna pä lika konkurrenter pä samtliga delmarknader är iregel aktörer som driver sin verksamhet i aktiebolagsform. Fördelarna medaktiebolagsformen är främst en tydlig uppdelning av ansvar och befogenheter.Den verkställande ledningens befogenheter är klara och entydiga inom ramen förde riktlinjer och begränsningar som styrelse och bolagsstämma ställer upp.Uppdelningen medför att den verkställande ledningen har bättre möjligheter attta snabba beslut i takt med vad marknaden kräver än vad ledningen av ett affärsverkhar. Statens intresse av ett välskött och fungerandepostverk bör enligt min mening vara styrande för beslut om den fortsattaverksamhetsformen. En utveckling i riktning mot ett verk som inte lyckas hävdasig i konkurrensen med svag lönsamhet är naturligtvis inte önskvärd.Ägaren/staten mäste därför se till att postverket utvecklas i samma takt ochriktning som de bästa konkurrenterna. Detta talar för att postverket iframtiden drivs i aktiebolagsform. affärsområden är konkurrensutsatta i olikaomfattning. Vid en bolagisering är det därför viktigt att tydliga gränser drasmellan affärsområdena brev, lättgods, bank och kassa samt postgiro.Postverkets struktur vid en bolagisering skulle dä bli ett moderbolag ochförslagsvis dotterbolag för de nämnda affärsområdena. Denna struktur medfördels att affärsområdenas lönsamhet och transfereringar till andraaffärsområden tydliggörs, dels att tillsyn av postgirots banklika verksamhetunderlättas. Med denna bolagsstruktur skulle vidare uppnås attdotterbolagens resp. affärsförutsättningar klarläggs och renodlas och attinterna debiteringar ersätts av affärsmässiga förhandlingar. Vid ett avskaffande av brevmonopolet och ombildandefill bolag, kommer postverkets verksamhet att ställas inför nya krav och ökattryck från omvärlden. 1 denna nya sitution kommer styrelsearbetet attförändras. Mot bakgrund av den förändringsprocess som postverket nu stär införkrävs en aktiv ledning och styrning från säväl statsmakterna som fränpostverkets ledning och styrelse. Styrelsens sammansättning bör ses över somett led mot en bolagisering av postverket. En bolagsbildning kan bli aktuell när den tidigareaviserade postlagsutredningen slutförts. Därutöver mäste vissa frägor utredasvidare, bl.a. formerna för ersättning för sociala uppdrag, postverketspensionsskuld och mervärdeskatt på brevtjänster. Förutsatt att dessa frägorkan lösas pä ett för ägaren tillfredsställande sätt bör postverket enligt minmening ombildas till aktiebolag. Jag avser därför att återkomma till riksdageni denna fräga och min ambition är att en bolagisering skall kunna genomförasper . Postverkethar en reell pensionsskuld uppgående till ca 7,5 miljarder kro- non Denna pensionsskuldhar inte tidigare redovisats i postverkets balans- Prop. 1991/92:100 räkning. Kostnaden för pensionerna betalas avpostverket. Nägon avsättning Bil. 7 för framtida pensionsåtagande har ej skett. Konstruktionen av systemetbygger pä kontantprincipen, dvs. endast utbetalningar beaktas. En mer korrekt hantering av pensionsförpliktelservore att reservera medel för dessa. De reserverade medlen kan då förräntas.Eftersom nägra medel inte har reserverats kan pensionsskulden inte tas upp ibalansräkningen utan en kraftignegativ resultatpåverkan. Hur frågan om postverkets pensionsskuld skall lösasinför en bolagisering måste utredas ytterligare. Portoavgifterför vanliga brev är undantagna frän mervärdeskatt. Däremot betalar postverketingående mervärdeskatt och saknar kvittningsmöjlighet för stora delar av deningående mervärdeskatten eftersom huvuddelen av intäkterna inte är mervärdeskattbelagda. Skulle postverket drivas ibolagsform, torde brevbefordran ejlängre undantas frän mervärdeskatt. Även en avveckling av postverkets ensamrätt till brevbefordran medför attportoavgifter börmervärdeskattbeläggas för att konkurrensneutralitet ska uppnäs mellanolika aktörer. Enligt ett EG-direktiv är avgifter förbrevbefordran (portot) ej mervärdeskattbelagdanär den postala tjänsten tillhandahälls av staten eller av en statlig myndighet som postverket. Bedrivsverksamheten i bolagsform i konkurrensmed andra aktörer, torde direktivet inte omfatta avgifter för sädan brevbefordran. Frägan om mervärdeskatt pä brevbefordran börövervägas ytterligare med beaktande av bl.a. utvecklingen inom EG. Postverkethar som tidigare nämnts ett antal uppgifter som ålagts verket utan särskild ersättning. Dessa uppgifter är merendelsav social karaktär och således inteförenade med uppgiften att tillhandahålla daglig och rikstäckande service. Desociala uppgifterna och kostnaderna som är förenade med dem har redovisats i den tidigare nämndadepartementspromemorian Postens konkurrensförutsättningan Den totala kostnaden som postverket har tillföljd av dessa uppgifter har uppskattatstill 550-600 milj.kr. I princip bör sädana uppgifter som inte är affärsmässigt motiverade men angelägna ur ettsamhällsperspektiv ersättas avstaten. Formerna för och omfattningen av en eventuell ersättning behöver emellertidutredas ytterligare. 3.6 Rikstäckande betalnings- och kassaservice Postverkethar ålagts att tillhandahälla daglig och rikstäckande betalnings- och kassaservice. Denna serviceupprätthålls genom ca 2 000 postkontor och 2 700 lantbrevbärarlinjen Antalet transaktioner pä postkontoren har minskat under 157 1980-taletpä grand av ökad automatisering. Utvecklingen har fortsatt i en Prop.1991/92:100 accelerande takt under inledningen av och förväntasfortsätta. 7 Kostnaderna har inte kunnat minskas i samma omfattning. I arbetsgruppen Nät 92 har den fortsattadimensioneringen av postverkets kontorsnät övervägts. Nät92 har bestått avrepresentanter för postverket, fackliga organisationer, ochkommunikationsdepartementet. Arbetsgruppen föreslår att postverket behällersitt stora rikstäckande servicenät med uppemot 2 000 serviceställen utöver de2 700 lantbrevbärarlinjerna. För att postverket skall nä målsättningen attstanna kvar på landsbygden, föresläs nya driftsformer och utveckling avsamarbete med annan serviceverksamhet. Dessa kan bestå i t.ex. attpostkontorsservice ersätts med alternativa former i landsbygdsbutikenTillgängligheten för postverkets kunder bör då bli minst hka bra som tidigaremen till en lägre kostnad. I samband med översynen av postverket har även fråganom postverkets kostnader för att upprätthälla daglig och rikstäckandebetalnings- och kassaservice setts öven Enligt arbetsgruppen bör dessakostnader ersättas när det finns regionalpolitiska skäl för detta, nämligen närdet inte finns nägra alternativ till den av postverket tillhandahållnabetalnings- och kassaservicen därför att orten saknar bankkontor. Nettokostnadenför att upprätthälla daglig betalnings- och kassaservice på orter däralternativ till postverket saknas beräknas uppgä till ca 300 milj.kn per är.Detta motsvarar ca 300-400 fasta serviceställen och samtliga lantbrevbärarlinjenPostverket bör fä ersättning för den nettokostnad som är förenad med upprätthållandetav betalnings- och kassaservicen pä dessa orter. bör vidare hafriheten att själv avgöra formerna för hur betalnings- och kassaservicenfortsättningsvis skall ges. Ersättning bör beräknas särskilt för budgetåret1992/93. Ett nytt anslag föreslås inrättas för detta ändamål, anslaget K 1.Ersättning till postverket för rikstäckande betalnings-och kassaservice. För tiden därefter bör ett flerårigt avtal slutasmellan staten och postverket för köp av betalnings- och kassaservice. har ca 1 600 kontor pä orter med andrakonkurrerande betalnings- och kassafunktionen Här bör postverket ges frihetatt själv välja straktur för sitt kassanät och tillåtas anpassa antaletserviceställen till vad som är affärsmässigt motiverat. Totalt är det främst ca300 postkontor i tätort som berörs, bl.a. föreslär arbetsgruppen i Nät 92 att200 kontor omvandlas till närpostkontor och att 50 kontor skall läggas ned pägrund av dålig lokalisering och svag lönsamhet. Nettokostnaden för attupprätthälla betalningsservicen pä dessa filialkontor beräknas till ca 100milj.kn prisnivå. Eftersom dessa kontor inte behövs för attupprätthälla daglig och rikstäckande betalnings- och kassaservice bör stateninte ersätta postverket för kostnaden för dessa konton 3.7Förmedlingen av statens betalningar Prop.1991/92:100 Ril 7 IÖversynen av postverket har även ingått frägan om ersättningen till postgi- "" ' rotför arbetet med de statliga betalningarna och uppdraget till postgirot att tillhandahälladaglig och rikstäckande betalnings- och kassaservice. Hos postgirot har i samarbete medriksrevisionsverket (RRV) inrättats ett koncernredovisningssystem för destatliga myndigheterna, benämnt Cassa Nova.Detta kan betraktas som statens koncernkonto. Inom detta koncernkonto sker betalningar till, frän och mellanmyndigheter, bl.a. alla skatteflödenoch en rad statliga avgifter. Postgirot förmedlar ca hälften av statens alla betalningar Som ersättning för arbetet med de statligabetalningarna och rikstäckningeninnehäller postgirot medlen och erhåller härigenom en s.k. float pä inbetalningar fill staten. Under hösten1991 har RRV pä regeringens uppdragutrett postgirots ersättning för detta arbete. RRV beräknar att postgirotsinkomster för uppdraget uppgick till ca för /91 vid en räntenivå på 13 %.Inkomsterna fördelar sig pä ca 900 milj.kni ränteintäkter och ca 300 milj.kn i olika avgifter samt ca 300 milj.kn i indirekt ränteintäkt genom det förhällandet attgireringar sker till olika postgirokonton utanför Cassa Nova-systemet. I det fall floattiden för inbetalningar skulle hareducerats till det normala som är en arbetsdag i stället för dtygt tvåberäknar RRV att ersättningen för budgetåret1990/91 skulle ha uppgått till ca , dvs. ca 500 milj.kr.lägre. Postgirot tillsammans med affärsområdena brev ochlättgods använder sig av kontorsnätetsom affärsområdet bank och kassa ansvarar för. Postgirot använder sig också avlantbrevbäraraätet för betalningstransaktioner. Bank och kassa köper produktionav betalnings- och banktjänster i lantbrevbä-ringen från en enhet inom affärsområdet brev som benämns postproduktion.Bank och kassa säljer vidaffärsmässiga överläggningar sin service till postgirot och de övrigaaffärsområdena utifrån utnyttjandet. har investerat stora summor ikontorsnätet. I sin nuvarande omfattningär kontorsnätets finansiering mycket beroende av postgirot som svarar för ca entredjedel av kostnaden. Förändringar i postgirots affärsförutsättningar mäste därför följas av anpassningarav postgirots konkurrensförutsättningan I 1992 ärs finansplan i avsnittet Särskildafrägor föresläs följande förändringarvad beträffar förmedlingen av statens betalningar och postgirot. I prakfiken skall postgirots ensamrätt till destatliga betalningarna avskaffas.Detta kan dock inte ske med omedelbar verkan då statens strategi för dess framfida betalningssystem mäste utvecklasytterligare. Vidare bör postgirot och postverket ges möjlighet att anpassasina organisationer till de nya föratsättningarsom kommer att gälla under konkurrens. mäste frågan om vilkaförutsättningar som säkerställer postgirots möjligheter att konkurrera pä betalningsmarknaden beredas ytterligare. Chefenför kommer senare att föreslå regeringen att RRVges i uppdrag att utreda hur det statliga betalningssystemet skall vara utformat.RRV skall även uppdras att frän och med minska floattidenför betalningar till staten via postgirot till högst , vilketmot- Prop. 1991/92:100 svarar enmarknadsmässig ersättning. Postgirot föresläs vidare ställas under Bil. 7 finansinspektionenstillsyn senast vid en bolagisering. 3.8 Prismäl för portoavgifterför vissa tidskrifter Den1 upphävdes den postala tidningskungörelsen (1968:489). Samfidigtinfördes en ny ordning som innebar att regeringen fastställde i postverkets regleringsbrev ett prismäl för höjningav avgifter i fråga om distribution av mervärdeskattbefriade tidskrifterhänförliga till Fack- och (FKP-gruppen). Utformningenav prismälet försvarar en övergäng till marknadsmässiga villkor och en riktig prissättning. Underskottet itidningsrörelsen kan såvitt avser nämnda tidskrifter svårligen minskas sälänge prismålet gällen Därtill medför prismälet sämre konkurrensförutsättningarför de tidningar som inte omfattas avprismålet och som följaktligen fär en högre distributionskostnad. Det finnsinga skäl att ålägga postverket att stödja distribufion av fid-skriften Även statens pris- och konkurrensverk anserprismälet försvära kostnadstäckningi postverkets tidningsrörelse samt att prismälet innebär en snedvridningav konkurrensen mellan olika tidningar Jag föreslär därför att ordningen med prismäl förtidskrifter befriade frän mervärdeskattoch som ingär i den s.k. FKP-gruppen upphör fno.m. 3.9 Precisering av uppdrag,mål och resultatkrav Postverketsuppgift är att distribuera brev, paket samt förmedla betalningar fill bäde smä och stora kunder i hela landet tillrimliga prisen Det uppdrag som regering och riksdag givitpostverket bör tydliggöras och preciseras.1 samband med den översyn som gjorts av postverket har även mål och resultat utretts utifrån den förändradesituation som fortsättningsvis kan komma att gälla. I det följande föreslär jagatt uppdraget till postverket ges ett delvis annat innehåll. Engod grundläggande postservice skall ges till säväl stora som små kunder i hela landet. Kundernas efterfrågan bör varastyrande för postverkets insatser.Förändringar av servicens utformning i glesbygd bör ske varsamt. Postverketskall tillhandahålla daglig postservice till alla hushåll, företag och "" ' Organisationer. I normalfallet skall dessa ha tillgäng tillpostutdelning och betalningsservice . Postverketsservice skall vara rikstäckande. Brev, paket och betalningar skall kunna nåalla oavsett bostadsort.