prop · GF0351 · 1991-12-31 00:00:00 — Därvid minskar behovet av extemtriskkapital för många etablerade vinstgenererande företag. För företag i starktillväxt kommer dock behovet av extemt kapital ofta att finnas kvar. Vidare är extemtriskkapital helt avgörande för nyetablerade företag som ännu inte har någraöverskott. För vissa typer av nyetablerade företag, som t.ex. de forskningsbaseradeär kapitalbehovet ofta mycket omfattande. Demindre företegen är således beroende av att det finns en god tillgång påriskkapital. Villkoren för investeringar i svenskt nyföretegande bör inte varasämre än de som gäller i andra länder. I vissa länder gynnas nyföretagandetgenom olika former av förmånliga skatteregler. Det finns nu anledning attöverväga likartade villkor i . bör de stadiga instmment, somtidigare införts, nu ges en annan utformning eller avvecklas. Långivning påsärskilda villkor till nystartade företag bör övervägas. Möjlighetematill en allmän handel med småföretagsaktier bör förbättras. 3.5 Arbetsmarknad Prop. flesta småföretag finns det mycket goda relationer mellan företagaren och deanställda. Det är naturligt att alla som arbetar i ett litet företag strävarefter att företaget skall fungera så bra som möjligt. Företagaren och deanställda kan ofta på ett enkelt och informellt sätt lösa olika problem. Dettaförhållande bör beaktas för utformningen av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Provanställningarbör i ökad omfattning få tillämpas i småföretagen, vilka är starkt beroende avatt varje nyrekrytering blir bra både för den nyanställde och tidigareanställd personal. En ökad möjlighet till provanställning är således tillfördel för såväl företaget som den anställde. Andra frågor som bör bliföremål för omprövning är bl.a. reglema om facklig vetorätt och tillämpningenav turordningsregler vid uppsägning. Nuvarandearbetsförmedlingsmonopol bör avskaffas för att få till stånd en effektivarearbetsförmedlingsfunktion genom ökad konkurrens. Denbeslutade sjuklönereformen är generellt sett till fördel för småföretagen somofta har lägre frånvaro än större företag. Det har dock hävdats att anpassningenav arbetsgivaravgiftema som beslutats är otillräcklig. Sverigeär i mycket stor utsträckning beroende av intemationell handel. Det är därförett svenskt intresse att i största möjliga utsträckning väma om frihandeln. Sverigesnärmare samverkan med de Europeiska Gemenskapema (EG), först genom avtalet omdet Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet (EES) och senare genom etteventuellt medlemskap, är av utomordentiigt stor betydelse för näringslivet.Det gäller inte minst de små och medelstora företagen som inte alls är intemationaliseradei den utsträckning som de stora företagen är. och ett medlemskapkommer att underlätta för de små företagen att expandera på den europeiskamarknaden, som också är mångdubbelt större än den svenska. En viktig aspekt ärockså att samverkan med företag och med forsknings- ochutbildningsinstitutioner i EG kommer att ske på lika villkor. Vikan också förvänta oss en ökad konkurrens inom vissa segment på den svenskamarknaden. De konkurrensbegränsningar som en liten hemmamarknad ofta ger möjlighettill, kommer att bli svårare att upprätthålla. Detta är i gmnden en positiveffekt, som kommer konsumenterna till godo. Denökade konkurrensen kommer också att öka omvandlingstrycket i många delar av detsvenska näringslivet. Detta leder till stmkturella förändringar som kommer attresultera i effektivare produktion. kommer att ställas inför en delvis ny situation när den svenska ekonomin blir allt mer integrerad med EGs, eftersom de arbetat främst på hemmamarknaden. Det är därför angeläget att småföretagen på olika sätt förbereder sig på kommande förändringar. Därvid kan samhällets serviceorgan i samverkan med företagens organisa- 13 tioner erbjudasmåföretagen olika analys-, rådgivnings- och utbildnings- Prop. 1991/92:51tjänster. Detär också angeläget att underlätta för småföretagen att bygga upp nätverk församarbete med andra företag ute i . Det kan bl.a. ske genom de instmmentför samverkan som byggts upp av EG centralt. Regeringenspolitik syftar till att utveckla alla delar av landet. Den ekonomiskatillväxten bör komma hela landet till godo, som produktionsförmågani olika regioner måste tillvaratas och utvecklas. Bättre regional balansminskar också risken för överhettningssituationer i tider av högkonjunktur ochkan därvid också bidra till att hålla nere inflationen. Utvecklingskrafteni de mindre företagen är avgörande även för den regionalt spriddasysselsättningen. Ett lokalt näringsliv med många småföretag i olika branscherger stabilitet och tillväxt. En politik inriktad på att stärka småföretagenkommer också att bidra till en balanserad regional utveckling. 3.8 Forskning och utveckling Deinsatser som görs för forskning och utveckling bildar basen för den långsiktigautvecklingen av svenskt näringsliv. Endast långsiktig kunskapsutvecklingkommer att kunna ge fömtsätiningar för fömyelse av produktionsteknik ochprodukter. Det är även viktigt med kunskapsutveckling avseende kompetens inomadministration och marknadsföring. Mycketav teknikfömyelsen sker i småföretag. Vissa av dessa är direkta resultat avforsknings- och utvecklingsverksamhet vid dels universitet, högskolor ochforskningsinstitut, dels i storföretag. På basis av FoU-resultat bildas därvidnya företag som kan växa. Det är angeläget att på olika sätt underlättabildandet och utvecklingen av denna typ av företag. Förnäringslivet är det väsentligt att det finns goda kommunikationer i hela landet.Väg- och jämvägsnätet bör mstas upp och utvecklas. Flygtiafiken bör avregleras. Mångasmåföretag är starkt beroende av ett väl fungerande transportsys tem. Det gäller framför allt vägnätet. Underleverantörer måste kunna leve rera punktiigt enligt vissa scheman till köparföretagen. Det är därför av avgörande betydelse för deras konkurrensförmåga att transportema är på litliga. En väl utbyggd infrastmktur och modem kommunikationsteknik minskar nackdelen av långa avstånd. Ett väl utbyggt utbildnings- och forskningssystem tryggar kompetensförsörjningen i alla regioner. En effektiv energiförsöijning är också av avgörande betydelse. 4 Äganderätt och näringsfrihet bör ges i uppdrag att utreda frågan om gmndlagsskyddför äganderätten och näringsfriheten samt den s.k. negativa föreningsrätten. Utiedningsarbetetskall vara färdigt i sådan tid att ett förslag till gmndlagsändringar kanföreläggas . Rättentill enskilt ägande har gmndläggande betydelse för det svenska samhällssystemet.Den är en av gmndstenama för rättsordningen. Både vår privaträtt och vårstraffrätt utgår från den enskilda äganderättens princip. Dessutom är denenskilda äganderätten en oundgänglig fömtsättning för en fungerandemarknadsekonomi, och den är av stor betydelse både för enskildas ekonomiskavälfärd och den nationella ekonomin. Äganderätten gör nämligen att de enskildavårdar sina tillgångar till egen nytta och därigenom skapar ökade resurser föross alla. Äganderätten är således ytterst en av de mera väsenUiga samhällsfrågoma. Trots dess avgörandebetydelse för samhällslivet har emellertid den enskilda äganderätten ännu intefått något starkare skydd i regeringsformen. Äganderätten kommer visseriigentill uttryck genom en regel om ersättning vid egendomsberövande i 2 kap. 18 §.Den föreskriver emellertid bara att ersättning vid expropriation eller annatsådant förfogande skall utgå för förlusten enligt gmnder som bestams i lag.Utöver den regeln finns i regeringsformens s.k. målsättningsstadganden i 1 kap.2 § en allmänt hållen regel om att den enskildes personliga, ekonomiska ochkulturella välfärd skall vara gmndläggande mål för den offentliga verksamheten.Vår regeringsform ger därmed ett avsevärt sämre uttryck för den enskilda äganderättensprincip än gmndlagama i många andra länder. Den enskilda äganderätten skyddas iden europeiska konventionen om de mänskliga rättighetema och de gmndläggandefriheterna (artikel 1 i första tilläggsprotokollet till konventionen).Konventionen slår fast att envar fysisk eller juridisk persons rätt till sinegendom skall lämnas okränkt och att ingen får berövas sin egendom annat än idet allmännas intresse och under de fömtsättningar som anges i lag och avfolkrättens allmänna gmndsatser. har anslutit sig till konventionen menfällts av den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter för bl.a. brott pådenna punkt. Detär mot denna bakgmnd man skall se att regeringen i regeringsförklaringen slårfast att skyddet för äganderätten skall skrivas in i gmndlagen. Frågan kräversedvanlig beredning, vilken bör ske i form av en parlamentariskt sammansattkommitté. Regeringen kommer att tillkalla en sådan kommitté. Kommitténbör också få i uppgift att utreda andra närliggande frågor. sådan gäller gmndlagsskyddför näringsfriheten. Frihetenatt starta ett företag och vara verksam i den näring eller det yrke man önskarär ett omistligt inslag i ett marknadsekonomiskt system. Den är också en fömtsättningför mångfald i näringslivet och för utvecklingen av nya företag och produkter.Det har dock blivit allt svårare för den enskilde att utöva näring.Näringsfriheten är i olika avseenden kringskuren av monopol, auktorisationskrav,etableringskontroll, särskilda bidragsbestammelser och andraregleringsåtgärder. Ett avgörande steg för att öka blivande företagares ochövriga investerares tilltro till statsmaktemas vilja att även fortsättningsvisslå vakt om ett marknadsekonomiskt system vore att i gmndlag skydda rätten attstarta och driva företag. Rättenatt stå utanför en förening är ingen självklarhet i . Det förekommer exempelvisatt svårigheter uppstår för arbetsgivare som önskar anställa någon som inte ärfackligt ansluten. Ett tredje område som kommittén bör behandla gäller därförfrågan om ett förstärkt skydd för vad som bmkar kallas den negativaföreningsrätten. Enförstärkning av gmndlagsskyddet på de tre nämnda punktema bedömer regeringenvara av stor betydelse för att underlätta utvecklingen mot ett ökat antal småoch medelstora företag i vårt land. Konkurrensförhållandenahar en avgörande betydelse för möjlighetema att stärka den svenska ekonomin. kommer att ingå i ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområdemed enhetliga konkurrensregler för den gränsöverskridande handeln. Det innebäri praktiken att EGs konkurrensregler kommer att bli gällande i svensk rätt. Regeringenavser att lägga fram förslag om en ny förstärkt konkurrenspolitik.Förslagen kommer att vara inriktade på konkurrensfrämjande insatser som gereffektivitet och dynamik i såväl den private som den offentliga sektom.Regleringar som är starkt konkurrensbegränsande skall avskaffas ellerförändras. Det gäller särskilt regler som försvårar nyeteblering och småföretegsam-het. Förslagom en ny central konkurrensmyndighet kommer att redovisas i 1992 årsbudgetproposition. Denlokala konkurrensen bör stimuleras genom friare etablerings-möjligheter förhandeln, i synnerhet livsmedelshandeln. Näringsfrihet och en effektivkonkurrens skall främjas i kommunemas planering. (1978: 10)kompletteras därför med en bestam-melse med denna innebörd. Skälen för regeringensbedömning och förslag 5.1 Skärpt konkurrenspolitik En gmndfömtsättning för endynamisk tillväxt i ekonomin och ett småföre-tagsvänligt klimat är attkonkurrensen fungerar tillfredsställande. Hämmande regleringar ochmarknadsdominans måste motverkas. Inom viktiga delar av den svenska ekonomin ärkonkurrensen otillräcklig och en serie av åtgärder krävs för att förbättra den.En fri utrikeshandel är det effektivaste sättet att öka konkurrensen påmarknaden och förhindra att företag får dominerande ställning eller monopol.Sveriges närmande till EG är i dette avseende centralt. (C1989:03) har i uppdrag att utieda hur konkurrenspolitiken kan förstärkas isåväl privat som offentiig sektor. Arbetet har delats in i olika faser och ettflertal betänkanden har lagts fram. Kommittén började med attgranska några reglerade sektorer, nämligen livsmedels-, bygg- ochtransportsektorerna och har lagt fram förslag om hur de olika marknademasfunktionssätt kan förbättras. Med utgångspunkt i kommitténs förslag harriksdagen beslutat om en lag (1991:921) om för- 2 1991/92. budmot konkurrensbegränsningar i fråga om jordbmksprodukter. 1991/92:51trädde i kraft . En avreglering av inrikesflyget påbörjas vid årsskiftet1991/92. På luftfartsområdet är avsikten att EGs konkurrensregler skall införasredan fr.o.m. genom ett luftfartsavtal mellan , Norgeoch EG. Regeringen kommer att genom proposition inhämtariksdagens godkännande av avtalet. Konkunenskommitténöverlämnade ijuli 1991 sitt huvudbetänkande (SOU 1991:59) Konkurrens för ökadvälfärd, till regeringen. Kommittén redovisar där en analys av hurkonkurrensförhållandena förändrats på den svenska marknaden. Av en studie avkonkurrensförhållandena i 61 branscher, som statens pris- och konkurrensverk (SPK)genomfört för kommitténs räkning, framgår att konkurrensen inom flertalet av destuderade branscherna är Otillfredsställande. Kommitténs slutsats avgenomgången av konkurrensförhållandena i det svenska näringslivet är attkonkurrenspolitiken behöver förstarkas. Kommittén lägger i sitt betänkandefram förslag till en ny konkurrenspolitik. En skärpt lagstiftning föreslås där förbudmot prissamverkan och marknadsdelning samt långtgående sanktioner är väsenUiganyheter. Ytterligare avreglering förordas. Kommittén berör kommunikations-,bygg- och livsmedelsområdena, samt etablerings-frågor, importhinder ochprisregleringar. Kommittén föreslår organisationsförändringar som innebär attverksamheter hos näringsfrihetsombudmannen (NO) och statens pris- ochkonkurrensverk (SPK) integreras i en ny myndighet - konkurrensverket.Utredningsförslaget har remissbehandlats. Kommitténhar vidare i uppdrag att föreslå ytterligare åtgärder för ökad konkurrens ikommunal verksamhet. Kommitténs förslag i denna del kommer att överiämnas tillregeringen före utgången av . kommer att ingå i ett europ)eiskt ekonomisktsamarbetsområde med enhetliga konkurrensregler för förfaranden som kan påverkaden gränsöverskridande handeln. Det innebär i praktiken att EGskonkurrensregler kommer att bli gällande i svensk rätt vid sidan av den nationellakonkurrenslagstiftningen. EGs regler bygger på gmndsynen om en fri konkurrensoch på att olika typer av konkurrensbegränsningar bör motverkas. EGs nuvarandekonkurrensregler innebär förbud mot vissa typer av överenskommelser mellanföretag. Vidare får missbmk av dominerande ställning inte förekomma. Särskildaregler för företagsförvärv och fusioner mellan företag finns också. Till följdav kommer den svenska konkurrenslagstiftningen att byggas på med enlagstiftning som innehåller övemationella konkurrensregler. EFTA kommer attinrätta ett särskilt kontrollorgan som parallellt med skallövervaka att konkurrensreglerna inom EES-området följs. I den proposition om EES-avtaletsom regeringen avser att lägga fram kommer EES-reglema påkonkurrensområdet att behandlas. Fömtomfri utrikeshandel har åtgärder som främjar en väl fungerande hemmamarknad stor betydelse för effektiviteten i den svenska ekonomin. Konkurrensbegränsande samarbete, marknadsdominans och monopol måste ständigt uppmärksammas och motverkas genom en effektiv nationell konkurrenslag. De erfarenheter som har dokumenterats av konkurrenskom- 18 mitten visar på behovet avskärpt konkurrenslagstiftning for att upprätthålla Prop. 1991/92:51 eneffektiv konkunens på den svenska marknaden. Kunskapemaom olika konkurrensbegränsningar och deras effekter på resurshushållningen,ekonomiska tillväxten, prisbildningen och välfärden är bristfälliga. En ökadsatsning på forskning om konkurrensfrågor är därför ett viktigt inslag i denframtida konkurrenspolitiken. Regeringenavser att lägga fram en proposition med förslag till en nyförstärkt konkurrenspolitik. Förslagen kommer att vara inriktade påkonkurrensfrämjande insatser som ger effektivitet och dynamik i såväl denprivata som den offentliga sektom. Förslagen kommer att omfatta bl.a. skärptkonkurrenslagstiftning med sikte på ett ikraftträdande ,ytterligare avreglering samt lagändringar som öppnar möjlighetema förkonkurrens i den offentiiga sektom. Enviktig del i arbetet med att främja konkurrensen är en effektiv myndighetsorganisation.Konkurrenskommittén har som tidigare nämnts föreslagit att en ny myndighetbildas på konkurrensområdet. Syftet med förändringen anges vara att genomintegration effektivisera den verksamhet som bedrivs av SPK och NO samtatt höja den professionella kompetensen. Näst intill samtiiga remissinstansersom har yttrat sig tillstyrker kommitténs organisationsförslag. Regeringensbedömning är att en ny central konkurrensmyndighet bör inrättas genom attuppgifter från nuvarande SPK och NO förs samman i en ny organisation. Dennaordning svarar också väl mot de krav ett och sedermera ett EG-medlemskapkommer att ställa på den organisation som har att på nationell nivå fullgörauppgifter inom avtalets och medlemskapets ram. Regeringen anser att det ärangeläget att omorganisationen genomförs före EES-avtaletsikraftträdande och i anslutning till att en ny konkurrenslag avses börja gälla,dvs. Regeringen avser att tillsätta enorganisationskommitté med uppgift att förbereda inrättandet av den nyamyndigheten samt att återkomma till i frågan i 1992 årsbudgetproposition. Somett viktigt led i att skärpa konkurrenspolitiken måste ingå en fortlöpande prövningav konkurrensbegränsande inslag, vare sig dessa begränsningar beror påsamhällets regler i form av lagstiftning på olika områden eller påofullkomligheter i marknademas funktionssätt. Påsenare tid har uppmärksamheten alltmer riktats mot de hinder som den kommunalaplaneringen kan utgöra för nyetablering av företag, framför allt idetaljhandeln. I regeringsförklaringen har regeringen därför bl.a. gett uttryckför behovet av etableringsfrihet för butiker. Ökade möjligheter att etablerasig fritt gagnar konsumentintressen genom en vitaliserad handel, effektivarekonkurrens och lägre priser. I en proposition våren1991 (prop. 1990/91:146) om ändringar i (1987:10), m.m. redovisade dåvarande chefen för bostads departementet sin syn på konkurrensfrågor och handelsetableringar i sam- 19 Bakgmnden var bl.a. att konkurrenskom- Prop. 1991/92:51mitten i betänkandet (SOU 1990:25) Konkurrensen inom livsmedelssektom,konstaterat att den prövning av handelns etableringar som kommunema gör inomramen för det kommunala planmonopolet och vid bygglovgivningen harkonkurrensaspekter. Kommittén föreslog i detta sammanhang att konkurrens bordeingå i den avvägning mellan olika allmänna intressen som skall göras enligt PBL. Ipropositionen betonade departementschefen vikten av att kommunema vidtillämpningen av PBL verkar för att begränsningar av konkurrensen i de aktuellaavseendena så långt som möjligt undviks. Han ansåg dock att PBL och uttalandenai förarbetena till lagen ger goda fömtsättningar för att pröva lämpligheten avmarkens användning för olika ändamål utan att konkurrensen i något väsentiigtavseende sätts ur spel. Planema borde inte göras så detaljerade att envitaliserande nyetablering av handeln försvåras. Möjligheten till reglering avolika former av handel borde finnas även men begränsningar av t.ex.livsmedelsförsäljning borde användas mycket restriktivt. Mot den bakgmnden ansågsdet inte heller behövligt att föra in konkurrens som ett allmänt intresse i 2kap. behandling av propositionen behandlades frågan om handelsetableringari sju motioner (se 1990/91: BoU 17). Bl.a. förordades i flera motioner att PBLskulle ändras så att kommuner i detaljplan inte skulle kunna styradetaljhandelns lokalisering. anslöt sig dock i likhet med utskottettill de uttalanden som gjorts i propositionen och beslöt lägga propositionen idenna del till handlingama (rskr. Regeringenanser emellertid att en ökad konkurrens inom handeln måste utgöra ett naturligtinslag i vad som allmänt avses med en lämplig samhällsutveckling. Möjlighetemaatt etablera sig fritt har utan tvekan en central betydelse för konkurrenseninom handeln. Kommunema har bl.a. genom PBL getts vissa möjligheter att styraoch kontrollera handelns etableringar. Enligt regeringens uppfattning ärmotivuttalandena i prop. 1990/91:146 inte tillräckligt klarläggande. Därförbehövs nu ytterligare förtydliganden och tillägg vad gäller konkurrens och handelsetableringari den kommunala planeringen. Idetaljplan får meddelas bestammelser om bl.a. byggnaders användning (5 kap. 7 §3 PBL). Den möjligheten skall självfallet vara öppen också i fortsättningen. Ifråga om byggnaders användning för handel, bör emellertid möjlighetema tillreglering begränsas ytterligare, så att en effektiv konkurrens främjas ochnyetableringar underlättes. Skillnadema i omgivningspåverkan mellan de olikaformer av handel som här är i fråga - partihandel, detaljhandel med skrymmandevaror och detaljhandel med livsmedel - torde i praktiken sakna betydelse,eftersom olika verksamheter naturligt kan antas söka sig till för verksamhetenändamålsenliga platser. Av detta följer naturligtvis också att det i fråga omhandel med livsmedel inte finns några skäl som motiverar en särskild reglering.De i förarbetena till PBL angivna möjlighetema till reglering genom enprecisering av handelsändamålet (se prop. 1985/86:1, s. 576 fO bör alltså intelängre stå till buds. Isyfte att stärka konkurrensfrågorna i planering och prövning av bygglov har som tidigare framgått framförts önskemål om att införa kon- 20 kurrenssom ett allmänt intresse i 2 kap. PBL. Regeringen delar uppfatt- Prop.1991/92:51 ningen att det finns starkt vägande skäl som talar for attkonkurrens ses som ett intresse som skall beaktas vid planläggning och vidlokalisering av bebyggelse. Som vi har framhållit är en väl fungerandekonkurrens ett starkt samhällsintiesse. Mycket talar därför för att enbestämmelse med den innebörden nu förs in i PBL. Den omständigheten attkonkurrens kan vara såväl ett allmänt intresse som ett beaktansvärt enskiltintresse talar för att en sådan bestemmelse förs in i 1 kap., där det bl.a.föreskrivs att både allmänna och enskilda intressen skall beaktas vid prövningav frågor enligt PBL. Regeringen förordar därför att 1 kap. 5 § kompletterasmed en be-stammelse som uttryckligen föreskriver att näringsfrihet och eneffektiv konkurrens skall främjas. Bestämmelsen innebär att olika önskemål omatt begränsa utbudet på marknaden, att förhindra nya verksamhetsformer eller omsärskilda hänsynstaganden till befintiiga företag inte bör ges utrymme iplanöverväganden eller i samband med bygglov. Det ankommer på attinom ramen för sin allmänna uppsikt över planväsendet följa utvecklingen ochuppmärksamma regeringen på sådana inslag i den kommunala fysiska planeringensom kan hindra en effektiv konkurrens. Medanledning av detta har inom upprättats förslag till lag omändring i (1987:10). Förslaget har sådan beskaffenhet attlagrådets hörande skulle sakna betydelse. 6 Skattefrågor Prop. Utformningenav beskattningen är av stor betydelse för småföretagens möjligheter attetablera sig och att utvecklas. I en särskild proposition om skattepolitik förtillväxt (prop. 1991/92:60) förslår regeringen en rad åtgärder för att få tillstånd gynnsammare fömtsättningar för små och medelstora företag. Åtgärdemautgör inledningen på ett arbete för att sänka skattetrycket. Skattesänkningenutgör en anpassning till förhållandena i omvärld och syftar till attstärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. Sänkningen främjar sparandeoch förbättrar företagens riskkapitalförsörjning. I flera stycken innebärförslagen väsentiiga förenklingar i regelverket. Förslagen har i huvudsakföljande innehåll. Förmögenhetsbeskattningenav kapital som har lagts ner i familjeföretag hämmar företegens utveckling.Förmögenhetsskatten är även i övrigt ogynnsam för företegandet. Regeringen föreslårdärför att förmögenhetsskatten avvecklas för att helt avskaffas fr.o.m. 1995års taxering. Avvecklingen inleds omgående. Skatten på företagsförmögenhet tassåledes bort redan vid taxering. Då slopas också skatteplikten föraktier på de s.k. O-och OTC-listoma.