prop · GF0351 · 1991-12-31 00:00:00 — slopas det översta skiktet iförmögenhetsskatteskalan. års taxering faller även mellanskikteti skatteskalan bort. Skatten blir således proportionell med en skattesats på 1,av aweck-lingsperioden. Som en ytterligare åtgärdsänks års taxering procentsatsen för spärrbeloppet som begränsardet sammanlagda uttaget av inkomst och förmögenhetsskatt. Enarvinge eller gåvomottagare som vill driva ett övertaget familjeföretag vidaremåste i många fall ta ut betydande belopp från företaget för att täcka arvs-eller gåvoskatten. Arvs- och gåvoskatteuttaget ligger på en intemationelltsett hög nivå. Regeringen föreslår därför att arvs- och gåvoskatten sänkskraftigt för att därigenom åstadkomma med andra länder likvärdiga förhållanden.Högsta skattesatsen blir . Föratt stimulera hushållssparandet och därigenom uppnå en högre investeringsnivåföreslår regeringen att skattesatsen för hushållens kapitalinkomster ändras iriktning mot en intemationellt sett mer normal nivå. Skattesatsen påkapitalinkomster sänks från . Även skatten för aktiefonder sänkstill denna nivå. Avkastningen på privata pensionsförsäkringar föreslås blibeskattad i stället för nuvarande . Föratt stimulera sparandet och företagandet föreslås ytterligare ändringar ibeskattningen av kapitalinkomster. De nuvarande begränsningarna i avdragsrättenför ränteutgifter i inkomstslaget kapital tas bort. I stället begränsasskattereduktionen för underskott för den del av underskottet som överstiger 1000(X) kr. Vidare föreslås en ändring i de särskilda reglema om beskattning avutdelning och reavinst som härrör från fåmansföretag. En möjlighet ges attberäkna utrymmet för kapitalbeskattad utdelning och reavinst på aktier, somförvärvats , med utgångspunkt i aktiemas värde vid årsskiftet1990/91. Föratt stärka näringslivets konkurrenskraft, förbätti de små arbets- Prop.1991/92:51 kraftsintensiva företagens situation samt allmänt stärkasysselsättningsläget är det angeläget att uppnå sänkta löneskatter. En sådansänkning stimulerar små-och nyföretagande. Regeringen föreslår därför som ettled i åtgärdema för att minska skattebelastningen på företagens arbetskostnadatt den allmänna löneavgiften avskaffas vid utgången av detta år. Som en följdav denna åtgärd föreslås en sänkning av den särskilda löneskatten. Vinstandelssystemi företeg gör de anställda delaktiga i företegets resultat och sprider ägandet.Systemet främjar produktivitet och utgör ett långsiktigt sparande. För attstimulera detta sparande föreslås att de bidrag som en arbetsgivare lämnar inte skall ingå i underlaget för beräkning avarbetsgivaravgifter. Iavvaktan på det pågående utiedningsarbetet om den framtida beskattningen avenskilda näringsidkare uppskjuts tillämpningen av reglema om s.k.räntefördelning. Skogsvårdsavgiftenhämmar en ekonomiskt positiv utveckling av skogs-bmket. Genomskogsvårdsavgiften ökar skogsbmkets totala skattebelastning på ett sätt sominte är motiverat. Regeringen föreslår därför att avgiften avskaffas fr.o.m.den 1 juli 1992. Övergångsvis betalas en reducerad avgift. Regeringenhar vidare för avsikt att tillsätta en utredning med uppgift att föreslååtgärder i syfte att förbättra den enskildes rättssäkerhet vid beskattningen. Tillgångenpå riskkapital för små och medelstora företag behöver öka väsentligt. Eneffektiv riskkapitalmarknad för småföretag utan statiig inblandning börsuccessivt byggas upp. En fråga som är av stor vikt att få närmare belyst är möjlighetemaatt skapa nya skattestimulanser för teknik- och innovationsföretag. Ett arbetemed en sådan inriktning påbörjas. StiftelsenSmåföretagsfonden bör senare avvecklas. Fonden bör tills vidare förvaltas avFöretagskapital AB. De sex riskkapitalbolag som etablerats bör tills vidaredrivas med den huvudinriktning som tidigare fastlagts. De regionalautvecklingsfondemas och Norrlandsfondens ägarandelar i riskkapitalbolagenavvecklas . Utvecklingsfondemasoch Norrlandsfondens finansieringsverksamhet begränsas och medel dras in tillstaten. Regeringen har för avsikt att senare återkomma återkomma med förslag omsmåföretagens riskkapitalförsörjning, t.ex. i form av villkorslån liknande de tyskaEKH-lånen. kommer förslag om avveckling av de nuvarande formema förriskkapitaltillförsel t.ex. genom utvecklingsfondema att läggas fram. Skälen för regeringensbedömning och förslag 7.1 Behovet av förändring Behovetav en ökning av utbudet av riskkapital till småföretagssektom är allmäntomvittnat. Mot bakgmnd av den höga risknivån och nuvarande skatteregler m.m. harprivate investerare satsat begränsade belopp på denna marknad. Fömtom den högarisknivån får minoritetsägare ofte vänte länge på någon form av utdelning frånsmåföreteg eller på en andel av värdetillväxten när aktieposten säljs. Även deinstitutionella placerama har visat ett relativt svagt intresse för placeringari småföreteg. Under början av 1980-taletväxte utbudet av riskkapital till småföreteg men under den andra hälften avdecenniet avtog tillflödet. Det mest uttalade behovet av extemt riskkapitalföreligger hos de nystartade företagen. Ägama har ofta inte egna resurser itillräcklig omfattning och det kan dröja innan ett nystartat företag kangenerera tillräckliga vinster i den egna rörelsen så att ett eget kapital kanbyggas upp. Hämtöver kan konstateras att de flesta små och medelstora företaghar en alltför låg andel eget kapital, dvs. Det leder ofte tillmycket besvärliga situationer i lågkonjunkturer eller när kraven påkreditmarknaden skärps. Det bör understiykas att s.k.venture-capitalföretag eller riskkapitalföretag . 1991/92:51 ocksåfyller en viktig funktion som kvalificerade rådgivare till sina kundföretag. Denförra regeringen var inte beredd att med skatteincitament stimulerariskkapitalmarknaden utan valde i stället en modell med bl.a. samhällsägdariskkapitalbolag. Pengama till dessa skulle komma dels från utvecklingsfondemaoch Norrlandsfonden, dels från allmänna pensionsfonden via Småföretagsfonden. Politikenbör nu ändras och en effektiv riskkapitalmarknad bör successivt byggas uppgenom generellt inriktade åtgärder. Det är därvid av stor vikt att få närmarebelyst möjlighetema att tillskapa nya skattestimulanser för teknik- ochinnovationsföretag. Föratt en riskkapitalmarknad för små och medelstora företag skall fungera väl ärdet viktigt att det finns möjligheter för riskkapitalbolag och andra att kunnasälja ut sina innehav . Det bör helst finnas en marknadav börskaraktär, där sådana aktieposter kan placeras. Den s.k. OTC-marknadensom etablerades i efter utländsk förebildhar i princip fungerat som en sådan marknad. OTC-handeln har emellertid kommitatt domineras av relativt stora företag. Ett komplement till OTC bör därförövervägas. I bereds frågan om den framtidabörshandeln med aktier m.m. Regeringen har för avsikt att i samband därmedpröva frågan om förbättrade möjligheter till en allmän handel medsmåföretagsaktier. Enannan möjlighet som kan vara ett komplement till marknadsförsäljning är attlåta det företeg som ett riskkapitalbolag har aktier i köpa tillbaka de aktiersom riskkapitalbolaget har. Ett sådant förfarande står dock i strid mednuvarande aktiebolagslag. Men aktiebolagskommittén (Ju 1990:08) har fått iuppdrag att studera bl.a. möjlighetema att tilläte förvärv av egna aktier. 7.2 De regionala riskkapitalbolagen ochSmåföretagsfonden Pågmndval av beslut (prop. 1989/90:88, NU:30, rskr. 326)har under innevarande år bildats sex regionala riskkapitalbolag. Ägare tillvarje bolag är dels stiftelsen , dels ett antal regionalautvecklingsfonder. I det nordligaste bolaget är dessutom stiftelsen . Riskkapitalbolagenhar fått små styrelser med i huvudsak aktiva företagare som ledamöter. Ettav riskkapitalbolagen - MIAB i - bygger på ett bolag som startades år1979 i enlighet med statsmaktemas beslut i samband med nedläggningar inomvarvsindustrin. MIAB har gjort ett stort antal placeringar ismåföretag i regionen. Den långsiktigafinansieringen av riskkapitalbolagen är tänkt att ske genom dels en överföring medelst aktieemissioner eller på annat sätt av 600 milj. kr. från de medel som utvecklingsfondema disponerar för utiåning m.m., dels en överföring av huvuddelen av de 1 (XX) milj.kr. tagsfonden enligtriksdagsbeslut får från allmänna pensionsfonden för detta Prop. 1991/92:51 ändamål. Närdet gäller utvecklingsfondemas insatser i bolagen har fondema skriftligenförbundit sig att satsa sammanlagt 6CK) milj. kr. förband sig fondema - i enlighet med riktlinjer i den nämndapropositionen - att med början betala inytterligare 1 OCX) milj. kr. av sina lånemedel till statskassan. Riskkapitalbolagensägare har enligt konsortialavtal dem emellan till bolagen betalat ut sammanlagtca 150 milj. kr. Utvecklingsfondernas verksamhet gmndar sigpå avtal mellan staten och landstingen jämte vissa kommuner. Nuvarande avtal,som reglerar bl.a. fondemas ägande av riskkapitalbolag, gäller till utgången avår 1994 och förlängs därefter i sexårsperioder om de inte sägs upp iförväg. Småföretagsfondenär en stiftelse som inrättedes i samband med skapandet av löntegarfondema.Syftet med verksamheten är att med riskkapital finansiera små och medelstoraföreteg. Fondens stedgar fastställs av regeringen, som också utser dessstyrelse. överföringenav medel till Småföretegsfonden regleras i lagen (1983:1092) med reglemente förallmänna pensionsfonden. Enligt de nu gällande övergångsbestämmelsema tilllagen skall till Småföretegsfonden -utöver de 200 milj. kr. som överfördes föråren 1984 och 1987 - överföras sammanlagt 1 (X)0 milj. kr., fördelade med 200milj. har 400 milj. kr. Perden beräknas fonden preliminärt ha placerat sina sammanlagt 600milj. kr., jämte ränteintäkter och minskat med förluster, på följande sätt. Engagemangi riskkapitelbolagen, utbetalat 90 milj.kr. Ägarengagemangi andra företag 80 Andraengagemang i företag 60 Beslutede,ej genomförda engagemang 15 Fästeplaceringar i likvida medel 55 Likvida medel för satsningar i nya projekt och inuvarande kundföreteg 280. Regeringenanser att satsningen på samhällsägda bolag och stiftelser inte långsiktigtlöser problemen när det gäller att öka tillförseln av riskkapital i småföretegssektom.En självständig, effektiv riskkapitalmarknad för småföreteg utan stetiiginblandning bör byggas upp successivt. I dette syfte är det angeläget att fåbelyst möjlighetema att tillskapa nya skattestimulanser för teknik- och innovationsföreteg.Ett arbete med denna inriktning påbörjas. Regeringen har ipropositionen om avveckling av löntegarfondema (prop. 1991/92:51 1991/92:36)angett att Småföretegsfonden tills vidare bör kunna finnas kvar och att de aviseradeåterstående 600 milj. kr. överförs till stiftelsen . Småföretegsfondenbör dock senare avvecklas. Stiftelsensmedel bör tills vidare förvaltes av som bedriver riskkapitalverksamhetoch ägs gemensamt av steten och ett flertal banker. Förvaltningsuppdragetinnefattar även stiftelsens ägarandelar i de sex riskkapitalbolagen. Dessabolag bör tills vidare drivas med den huvudinriktning som tidigare fastiagts.Regeringen avser att te upp överläggningar med i dennafråga. Det ankommer på regeringen att beslute om erforderiiga ändringar istiftelsens stedgar. Regeringenavser att senare återkomma till om stetens engagemang iriskkapitalbolagen m.m. Utvecklingsfondemasoch Norrlandsfondens ägarandelar i riskkapitalbolagen bör så snart som möjligtavyttras till andra intressenter. Regeringen avser att senare ta uppöverläggningar med utvecklingsfondema och Norrlandsfonden i syfte attåstadkomma sådana förändringar. Utanhinder av att riskkapitalbolagens ägarförhållanden kommer att ändras bör, somnämnts, bolagen drivas vidare enligt hittillsvarande riktiinjer. De utgör enkomplettering till det ökade utbud av privat riskkapital på marknaden som kanväntas . Bolagen bör kunna arbeta såväl med rent ägande, i form av minoritetsandelar,som med vinstandelslån, konvertibla skuldebrev, villkorslån etc. Efterinförandet av nya skatteregler är det också nödvändigt att skapa en marknad fördet private kapital som kommer fram. På denna marknad måste det finnas aktörersom kan länka samman efterfrågan och utbud på riskkapital i småföretagssektom.Riskkapitalbolagen liksom andra företeg på marknaden skulle kunna tjäna syftetsom "förmedlare" mellan investerare och kundföreteg. Regeringenräknar med att det private ägandet i bolagen kan komma att öka väsentiigt. 7.3 Utvecklingsfondemas och Norrlandsfondens finansieringsverksamhet Deregionala utvecklingsfondema bedriver finansieringsverksamhet enligt föreskrifteri förordningen (1987:894) om statiig finansiering genom regionalutvecklingsfond. De kan lämna lån, garantier och s.k. utvecklingskapital. Lånkan i vissa fall vara förenade med villkorlig återbetalningsskyldighet. Utvecklingskapitalkan lämnas i form av medeltillskott med förbehåll att mottagaren förbinder sigatt ge ersättning till fonden i form av royalty eller annan typ av ersättning.För samtliga finansieringsformer gäller att risknivån är så hög att banker ochandra privata kreditinstitut inte är beredda att medverka. Utvecklingsfondemassamlade kapital för finansieringsändamål uppgick till ca 2 800 milj. kr., varav en betydande del bestod 27 av utestående eller utiovadeengagemang i småföretag. Somtidigare nämnts har utvecklingsfondema förbundit sig att under en femårsperiodbetala in totalt 1 OCK) milj. kr. Dessa förbindelser gällerfortfarande. Med hänsyn till bl.a. kommande förändringar på riskkapitalmarknadenbör, som redovisats i propositionen om den ekonomiska politikens inriktning (prop.1991/92:38), de medel som utvecklingsfondema skulle ha placerat i de regionalariskkapitalbolagen - dvs. 6(X) milj. kr. - dras in till statskassan.Regeringen har för avsikt att te upp överläggningar med utvecklingsfondema samtmed landstingen och berörda kommuner i den fråga. StiftelsenNorrlandsfonden bedriver sedan böljan av finansieringsverksamhet ifrämst de fyra nordligaste länen. Verksamheten är inrikted på små ochmedelstora företeg. Regeringen fastställer fondens stadgar och utser dessstyrelse. Norrlandsfondenhar en balansomslutning på ca 500 milj. kr. varav ca 200 milj. kr. Efter beslut har Norrlandsfonden i september 1991placerat 11 milj. kr. i det nordligaste riskkapitalbolaget. Regeringenanser att Norrlandsfonden tills vidare bör kunna fortsätta med sinfinansieringsverksamhet, dock på en lägre nivå än . Som regeringenredovisat i propositionen om den ekonomiska politikens inriktning (prop.1991/92:38) bör 2(X) milj. kr. av Norrlandsfondens medel inbetalas till staten.Regeringen kommer därför att te upp överläggningar med Norrlandsfondensstyrelse i denna fråga. Närings-och teknikutvecklingsverket () har i rapporten (B 1991:4) Att skapalivskraft - förslag för ett starkt nyföretegande, som överlämnats tillregeringen, föreslagit en rad åtgärder för att stärka nyföretegandet. Bl.a.redovisas efter tysk förebild ett förslag till försöksverksamhet med lån tilleget kapital i småföreteg. Denna låneform innebär bl.a. att låneräntan sättslägre än marknadsräntan. ställs krav på att låntegaren har en välutvecklad affärsplan. Låntegaren erbjuds också kvalificerad rådgivning. EnligtNUTEKs förslag fömtsätts utvecklingsfondema delte i bedömningen av projekten. Bankemages en aktiv fmansieringsroU. De formella besluten om stöd skulle fattes av enlokal affärsbedömningsgmpp med företrädare för bl.a. dessa båda organ. Regeringenanser att någon form av lån till eget kapital eller liknande bör kunna prövasför att stimulera utvecklingen av nya, bärkraftiga företeg i Sverige.Regeringen har för avsikt att återkomma med förslag om småföretegensriskkapitalförsörjning, t.ex. i form av villkorslån av liknande slag som detyska EKH-lånen. kommer förslag om avveckling av de nuvarande formemaför riskkapitaltillförsel t.ex. genom utvecklingsfondema att läggas fram. Regelgivningenskall vara restriktiv. Regelkvaliteten skall hållas hög och regelgivningengentemot näringslivet skall beakta de små företagens situation ochadministrativa kapacitet. Särskildaresurser avsätts inom för att bevaka den samlade regelgivningenmot näringslivet. Konsekvensanalyser, som skall särskilt belysa effektema forsmåföretag, blir därvid ett normalt inslag. Information om EG-rättenskonsekvenser för svenska småföretag förstärks. Småföretagensuppgiftslämnande ses över i syfte att så långt som möjligt begränsa detta. Skälen förregeringens bedömning 8.1Behov av god regelkvalitet Företegen styrs i sinverksamhet av många slags regler, vars innehåll kan ha stor ekonomiskbetydelse. Vissa tvingande regler (rättsregler) beslutes av steten (,regeringen eller myndighet) eller kommunen. Det finns också andra, inteformellt tvingande, regler som kan ha stor betydelse, t.ex. standarder. Att vissa regler ärnödvändiga är självklart. Det gäller bl.a. fundamentala bestammelser tillskydd för liv, miljö, hälsa och egendom. Ett effektivt regelsystem är också en fömtsättningför en marknadsekonomi. Det är emellertid också klart att kompliceraderegelsystem, vars konsekvenser inte alltid är tillräckligt utredda, kan medförastora kostnader och effektivitetsförluster. Redan den nuvarande mängden avregler att hålla reda på är ett problem. Att reglema dessutom ofte ändrasförvärrar saken. Alltför många regler och regler av dålig kvalitet skaparosäkerhet och dämpar investeringsviljan. Företegen har behov av fästespelregler för sin planering. Små och medelstora företagär särskilt utsatta när regelfloran växer och blir svåröverskådlig. De har intesamma fömtsättningar som de större företagen att hantera regler utan tvingassätta av oproportionerligt stora delar av sina resurser för att hålla reda påoch tolka regler. Därför är det viktigt för dessa företag att åtgärder nuvidtas. En växande insikt omproblemen i samband med regler och regelgivning har lett till att man i mångaländer arbetar med att begränsa regelfloran och höja kvaliteten på de reglersom behövs. En sammanfattande benämning på dette arbete inom OECD-ländema ärregelreformering. Målet är att begränsa reglema till sådana som verkligenbehövs och ge dessa en utformning så att de är i vid mening uppfyller sittsyfte. Ett begrepp som ibland används i sammanhanget är avreglering. Med det bmkarman mena att sammanhängande regler avskaffas eller ändras från gmnden (t.ex. valutaregleringen iSverige). Äveni pågår ett sådant arbete. En speciell insats i fråga om regler riktademot näringslivet gjordes genom den s.k. normgmppen(I 1983:H), som hade ett särskilt sekretariat i dåvarande industridepartementet.Sekretariatet är inordnat i ordinarieorganisation. I1991 års budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 2,s.47 fQ presenterades förriksdagen ett program för god regelkvalitet. Där pekas bl.a. på aU konsekvensutredningaralltid skall göras vid regelgivning. Detta framgår för myndighetemas del av bestammelseri begränsningsförordningen (1987:1347). Ett allmänt krav ställs på utredningar(dir. 1984:5) att lämna väl genomarbetade kostnadsberäkningar som tar hänsyntill alla kostnader för olika intressenter. Kravet på konsekvensutredningargäller också inom . Varje departement har ett ansvar för attkonsekvensutredningar görs i de författningsärenden som handläggs inomdepartementet. Frågan om konsekvensanalyser i propositioner har tagits upp avriksdagen, se KUs senaste granskningsbetänkande (1990/91:KU30 s.23 fQ-Regeringenkommer framöver att öka omfattningen av konsekvensanalyser. Programmet pekarockså på behovet av regeluppföljning. Många för företagen betydelsefulla reglerbeslutas på myndighetsnivå. Av betydelse för en förbättrad regelkvalitet är denintegrering av regelarbetet i budgetprocessen som har skett. Myndighetemaskall utvärdera hela sin verksamhet inklusive ändamålsenligheten av de reglersom berör myndighetens verksamhetsområde. Möjlighet finns också för regeringenatt i de särskilda myndighetsspecifika budgetdirektiven begära särskildutvärdering av vissa regler. 8.2 Intemationaliseringen och de svenska reglema Ensärskild aspekt av regelarbetet bör framhållas, nämligen intemationali seringen. Ett och i förlängningen EG-medlemskap betyder gmnd läggande förändringar i våra svenska regler och delvis nya krav i samband . Redan ett innebär att i princip skall ansluta sig till EGs regelsystem. En följd av detta är bl.a. att svenska reglers förenlighet med våra åtaganden kommer att kunna prövas i särskild juridisk ordning. EG är en sammanslutning på rättslig gmnd där tvister i sista hand löses av . På många områden kommer myndighets föreskrifter att i praktiken ersättas med privaträttsliga standarder (jfr prop. 1989/90:88 s.l 13). Vadgäller reglemas innehåll pågår redan ett anpassningsarbete beträffande mångasvenska regler som är av betydelse för företagen. Det är emellertid klart atten ny situation inträder när blir bundet i en helt ny omfatining avregler som tillkommer utanför landet. Förföretagens del innebär dette att regelfloran växer och att det blir svårare både att följa reglemas framväxt och att få dem ändrade. För små företegen kan dette betyda särskilda svårigheter som måste uppmärk sammas. Å andra sidan betyder enhetiiga regler och en öppen västeuro- 30 peisk marknad storamöjligheter för småföreteg att växa. Reglersom styr företag skall bygga på principen om marknadsekonomi. Till gmnd fördenna ligger vissa principer om etableringsfrihet, konkurrens-frihet ochavtalsfrihet. För regler som begränsar dessa principer fordras starka skäl. Regeringensmål är att med utgångspunkt i de nämnda principema åstadkomma god kvalitet påde regler som berör företagen. Denna allmänna strävan kommer även småföretagentill del. Men det är regeringens mening att småföretagen måste ytterligareuppmärksammas genom att deras situation tes till utgångspunkt när reglerändras och eventuellt nya utformas. Småföretagenspeciella behov har tidigare inte i tillräcklig utsträckning beaktats. Till endel beror detta på att konsekvensema för småföretagens del av olika regler somberör dem inte tillräckligt utietts. En åtgärd som därför vidtas äratt när regler berör småföretag konsekvensema för dessa särskilt utreds. EGsmodeller för detta bör därvid vara utgångspunkt. Särskildaresurser kommer att avsättas inom för att följa upp deriktlinjer för regelgivningen gentemot näringslivet som här angivits och föratt informera om bl.a. hur EG-rätten påverkar vår regelgivning omsmåföretegens situation. Arbetet bör bedrivas i samverkan med näringslivetsorganisationer. Enytterligare åtgärd som bör vidtes gäller uppgiftslämnandet till stetligamyndigheter för deras tillsynsverksamhet enligt särskilda författningar. Myndighetemaär skyldiga att samråda med Företegens Uppgiftslämnardelegation (FUD) innanföreteg krävs på uppgifter. Uppgiftslämnandet är förhållandevis omfattande ochsärskilt betungande för småföretegen. En översyn bör göras om möjlighetema attytterligare begränsa dette. I arbetet bör bl.a. övervägas hur frekvensen,tidpunkten och formen för insamlandet skulle kunna begränsas och förändras föratt underlätte för de små och medelstora företegen. Stetistikregelutredningenhar i betänkandet (SOU 1990:43) Förenklade stetistikreglering, lagt fram bl.a.förslag till lag om den stetiiga stetistik-framställningen. Förslaget har remissbehandlatsoch bereds i . I anslutning härtill avserregeringen att närmare undersöka möjlighetema att ytteriigare begränsa ochförenkla småföretegens uppgiftslämnande till stetiig stetistikproduktion.Därvid bör, genom ett uppdrag till stetistiska centralbyrån, belysas vilka konsekvensemablir av att i större utsträckning använda urvalsundersökningar idatainsamlingen för bl.a. industristetistik och annan företagsstatistik. 1syfte att få en väl fungerande arbetsmarknad finns det anledning att se övervissa frågor inom den arbetsrättsliga lagstiftningen. Vissa delar avarbetsrätten är av särskild vikt för småföretagen. Direktivges om att i utiedningsarbetet avseende den arbetsrättsliga lagstiftningenskall - vidgad möjlighet till provanställning - frågor avseende blockad mot företag utan anställd - den fackliga vetorätten vid entreprenad behandlasmed förtur och avslutas .