prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 4 men, har i växande utsträckning avsett insatserför att effektivisera utnyttjandet av befintlig industri ochinfrastraktur, t. ex. genom energisparande åtgärder. Begränsat finansiellt stödpå gåvobasis, för inköp av utrastning, kanges som komplement till det tekniska samarbetet. Stöd ges främst för underhålls-och rehabiliteringsinsatser. har antalet sektorer somomfattas av BITS tekniska samarbete successivt ökat. Tekniskt samarbete bedrivs med drygt 20 u-länderoch ingår bl. a. som en del igenomförandet av de samarbetsavtal som ingått med vissa u-länder.Samarbete sker även med föratvarande programländer. I länderkretsen har bl. a. , ,, , , , , ,, , , ,, , , , , , , , ,, och Uraguay ingått. Under /90 inleddes teknisktsamarbete med och under påföljande budgetår med övriga Central-och med tonvikt på Sverigesnärområde samt och Ungera. U-krediterär statsstödda krediter som med hjälp av biståndsmedel kan ges på förmånligavillkor för att finansiera svenska varor och tjänster i projekt somfrämjar u-länderaas ekonomiska och sociala utveckling. U-krediter kan beviljas vilkas utvecklingspolitik ärförenlig med målen för svenskt bistånd och vilka bedöms ha entillfredsställande kreditvärdighet. U-kreditgivningen har till övervägande delinriktats på programländer för svenskt bistånd och de med vilka BITSbedriver tekniskt samarbete. De beviljade och aktuella kreditema fördelar sigpå 27 länder. Större mottagarländerhar varit , , , , , , , , ochZimbabwe. Samtliga utom , och är låg- eller lägremedelinkomstländer. För mångau-länder begränsas möjlighetema att tillgodogöra sig u-krediter avskuldproblem och åtföljande brist på kreditvärdighet. U-krediter lämnas för finansiering av enskildaprojekt eller via utvecklingsbank.Kreditgivningen har främst inriktats på projekt inom sektorerna energi,transport och telekommunikationer samt industri. Närmare hälften av den beviljade kreditvolymen avserenergisektora. Krediter via utvecklingsbank har lämnats ellererbjudits till fem länder, varav den största, till beslutades under år1990. 1 vissa programländer ges u-krediter till projekti samarbete med SIDA. Exempel på detta är ett störreelektrifieringsprojekt i , ett projekt för kraftöverföring i ochsenast URI-kraftverket i . BITS har i flera fall av parallellfinansieringmedverkat med u-krediter i projektdär eller en regional utvecklingsbank är huvudfinansiär. U-krediter har även beviljats projekt därNordiska investeringsbanken ellerarabiska utvecklingsfonder är engagerade i finansieringen. I enlighet med en interaationellöverenskommelse inom , som 421 biträtt, ges u-kreditersedan juk 1988medenförmånlighetsgradpå Prop. 1991/92:100 respektive 50%.Det högre gåvoelementet gäller för de s.k. minst Bil. 4 utvecklade länderaa. U-krediter gesnormalt i en integrerad transaktion där biståndsmedlen används för attsubventionera kreditvillkoren. I vissa fall, främst till de minst utvecklade länderaa, kan s. k. kombinationskrediterlämnas. Dessa består dels av en gåva, dels av en exportkredit. För att tillgodose att priseraa blir såförmånliga som möjligt för mottagarländeraa erfordras som regel iu-kreditsystemet att upphandling sker i interaationell konkurrens. Den totala kreditvolymen för beviljade ochaktuella krediter uppgick vid utgångenav /91 till 10 523 milj.kr. med en beräknad biståndsdel på 3 490milj.kr. Av de 156 krediter som var aktuella hade 148krediter lett till åtaganden med en total lånevolym på 9 731 milj.kr.Av detta hänfördes 3 197 milj.kr. I det modifieradeu-kreditsystemet som infördes garanteras samtUga u-krediter över biståndsanslagen. Det totalagarantiengagemanget under s.k. biståndsgarantier uppgick den 30 juni1991 tik 6 247 milj.kr. Ensäkerhetsreserv som uppbär garantipremier för u-kreditema har upprättats. Tillreserven har tidigare även förts medel från biståndsanslaget. Reservenutökades under /91 med 65 milj.kr. till totalt 436 milj.kr.Detta motsvarade av utestående garantiengagemang. Vid skadefall underlämnade u-krediter utnyttjas reserven. Under /91 uppgickutbetalningama för skadefall till 51 milj.kr. Återvinningarunder uppgick till 12 milj. kr. Skadereserven administrerasav exportkreditnämnden (EKN). Genomatt anslagsmedlen för BITS verksamhet används för upphandling av svenska varoroch tjänster erhålls en direkt effekt på svensk export. Genom attkunskapema om och erfarenhetema av de svenska resursema ökar uppnås också en indirekt exporteffekt t. ex. genom det tekniskasamarbetet. Den totala export som biståndet genom BITS direktmedverkar till kan uppskattas till ungefär utbetalningama. Internationella riktlinjer Jor blandade krediter S. k. blandade krediter ochbiståndskrediter utgör ofta konkurtensmedel på en rad utlandsmarknader. Risken för kapplöpning med subventioner och urgröpning av biståndets kvalitet har lett till att användningen av blandade krediter ägnats stor uppmärksamhet i intemationella fora. () antog reviderade riktlinjer för utnyttjande av offentligt bistånd i kombination med exportkreditgivning och reviderade riktlinjer för annat bundetbistånd. Riktlinjema syftar bl. a. till att skärpa biståndskriterieraa och begränsa den kommersiekt motive rade konkurrensen med sådan kreditgivning. Reglema förblandade krediter skärptes vidare genom en överenskom- Prop. 1991/92:100 melse inom , som ingicks och somSverige biträtt, om en Bil. 4 höjning av den lägsta, tillåtnaförmånlighetsgraden i blandade krediter. Även om det är för tidigt att värderaerfarenhetema från detta arrangemang tydermycket på att kreditvärdiga lyckas finansiera en stor delav sina investeringsprojekt med blandade krediter och att dessa fortsätter attvara ett konkurrensmedel. tillkom genom ombildning av stiftelsenSWEDFUND (Fonden för industriellt samarbete med ). verksamhet skall bidra till industriellutveckling i . Bolagets uppgift är att genom en relativtbegränsad insats med statliga medelstimulera svenska företag till långsiktigt samarbete i och att satsaegna resurser i samarbetet. söker inrikta sin verksamhet på låg- och lägre medelinkomstländer vilka tidigareendast i begränsad utsträckning engagerat svenska företag iindustrisatsningar. är ett helägt statligt aktiebolag somskall förmedla kontakter, medverkatill och finansiera förinvesteringsstudier och medverka i långsiktigasamverkansprojekt. En huvudform för detta är aktiesatsningar samt lån ochgarantier. Under /91 bedrevs verksamheten istiftelseform. Fondens grandkapitaluppgick till 250 milj. kr. Fonden hade därtill ett bemyndigande att medstatsgaranti låna upp medel inom en ram motsvarande högst det inbetalda kapitalet. De totalautbetalningama för uteståendekontrakterade åtagandena för aktiesatsningar och lånegarantigivning uppgick den30 tik 215 milj.kr. Under /91 utbetalades 44milj.kr. jämfört med 11 milj.kr. Fondens löpande kostnader täcktest.o.m. /85 i huvudsak avavkastning från det egna grundkapitalet och vissa administrativa bidragfrån statsbudgeten under verksamhetens tre första år. /86 redovisar fonden ettunderskott. Detta sammanhänger medatt det försämrade ekonomiska läget i många haft en ogynnsam inverkanpå fondens verksamhet. Fondens arbetsinsatser och behovet av särskildastödåtgärder i projektens inledande fas har blivit större än som kunde föratses när fonden etablerades. Vidarehar fonden tvingats till att aktivt medverka i rekonstraktion av ettflertal företag. En följd har varitbetydande av- och nedskrivningar i investeringsportföljen. En vändning när detgäller möjligheteraa till att satsa i nya Swedfun d-projekt kan nu skönjas. En större andel av projekten i driftger vinst. Av fondens tolv projekt i redovisade nio vinst /91. SWEDFUNDs resultat var dock fortfarandenegativt för /91. Resultatetefter nedskrivningar blev en förlust på 18,8 milj.kr. vilket var en försämringi förhållande till föregående verksamhetsår. medverkade finansiellt per 30 juni 1990i sammanlagt 58 projekt inkl. förstudier i 29 . Projekten finns i nuvarandeeller tidigare programländer samt i medvilka önskar utveckla 423 ett bredare samarbete. Verksamheteninriktas på projekt där tillverkningen baseras på lokala Prop. 1991/92:100råvaror och resurser. Ansträngningar görs för att utveckla projekt med en Bil.4 produktionsteknik som kan fungera i länder med svagt utvecklad infrastrakturoch med liten tillgång till service- och underhållstjänster. uppmärksammas projekt som medför att ny ochnågot mer avancerad teknik än vad som tidigare funnits, introduceras ilandet. Både stora och små företag, statliga, kooperativaoch privata förekommer som svenska parter i samarbetet genom . Styrelsen för intemationektnäringslivsbistånd () bildades som importkontoretför u-landsprodukter (IMPOD), fonden för industriellt samarbete med () samt SIDAs industribyrå upphörde i sina dåvarande former. har till uppgift att främja och direktmedverka i utvecklingen avnäringsliv i samt i enligt särskilda riktlinjer. Verksamheten skall inriktas påkunskapsöverföring och teknikutvecklingpå företagsnivå och till direkt näringslivsstödjande institutioner. Insatsemaskall ha en affärsmässig prägel där målsättningen skall vara att främjauppkomsten av företag som kan överleva och verka i kommersiella former.Utbildningsinsatser, managementstöd och aktiv samverkan med finansieringsinstitut i u-länderaa utgör viktiga samarbetsformer.Vidare skall främja mottagarländemas handel bl.a. genom att svara förinformation och rådgivning ifråga om avsättningsmöjligheter på den svenskamarknaden. Våren1988 beslutade (prop. 1987/88:100, bil. 5, UU 20, rskr 226) om inrättande av en ny anslagspost Projektbistånd tik vissa . /89 anslogs 50 milj. kr. /90 70 milj. kr. och /91 390 milj. kr. motiverades med att det kan finnas behov av att från svensk sida gå in med särskilda insatser i vissa för att markera vårt stöd till ett land i ett kritiskt skede därutgången kan bli avgörande för landets framtidautvecklingsmöjligheter. Svenska insat ser kan t. ex. verksamhet bidra tik att främja en utveckling i demokratisk riktning. har beslut fattas om stöd till bostadsbyggande samttill miljö- och markvårdsprogram i ,utvecklingssamarbete genom SIDA med , bidrag tiköstafrikanska verksam het i , stöd till forskningssamarbete med och , bidrag till IMPOD:s verksamhet i Filippineraa och , stöd till socialt bostadsbyggande och skolor i ,bidrag för beredning av BITS- insatser i Filippineraa samt utvecklingssamarbete med och övriga . Med undantag för insaster i Filippineraa samt har finansieringen av projekt i andra länder förts 424 övertill respektive myndigheters anslag. Detbiståndsfinansierade samarbetet med används även för att finansierabilateralt utvecklingssamarbete med . Nedan gesen översikt över biståndsfinansierade samarbete med dessa länder. I december 1989presenterade statsministera ett program för svenskt stöd till den djupgående samhällsomvandlingen som pågår i Central- och Östeuropa.Under våren 1990 beslutade (prop. 1990/91:100, bil. 5, UU) om en ram på över treår (1990/91 -1992/93), varav 900 milj. kr. skall finansieras överbiståndsanslaget. beslutaderiksdagen att häratöver anslå 50 milj. kr. till ett kapital för att användas för rikskapitalsatsningar i . fastslog ocksåatt katastroföiståndsan-slaget skulle kunna utnyttjas för akuta insatseri dessa länder. Fram harsammanlagt 23 milj. kr. tagits i anspråk. En lång radinsatser till stöd för faker under andra huvudtitlar änbiståndet, t. ex. den svenska andelen av Europeiska kapital,statsgarantier för kreditgivning, forskningssamarbete, handelsfrämjandeåtgärder, kontakter mellan myndigheter m. m. Det biståndsfinansieradesamarbetet med fördelaspå såväl multilaterala som bilaterala insatser. De multilaterala insatsema finansieras under anslaget C 1.Tabellen ger en bild över hur det svenska biståndet fördelas. Tabell: Samarbete med Central- oehÖsteuropa 1990/91-1992/93 Anvisat budgetåren 1990/91- 1992/93 till stöd för reformer under (senare återkallad) Konsultfond i samarbete med Konsultfond för samarbete med Världs- Konsultfond för saraarbete raed """" Insatser från andra anslag Det svenska biståndet inriktas påatt vara ett strategiskt stöd för att stärka Prop. 1991/92:100 ländemas förmågaatt genomföra reformer och klara de påfrestningar som Bil. 4 ländema nu möter.Insatser äger ram inom en rad samhällsområden i första hand i form av erfarenföetsutbyte och kunskapsutveckling.Förbättringar av miljön är ett prioriterat område. Ett omfattandesamarbete har initierats på en radsamhällsområden mellan myndigheter, högskolor, organisationer, företag ochenskilda i och parter i . Insatseraamöjliggör ett nära erfarenhetsutbyte och en bred kunskapsutveckling. BITS har av regeringen fått huvudansvaret förhandläggningen av Östeuropabiståndet. BITS har utarbetatberedningsplaner bl.a. för förvaltningsutvecklingoch annat tekniskt bistånd, samt för miljöbistånd. BITS-medel kanaliseras viaSvenska . a. stipendiering, information och expertutbyte. Vidare samverkar BITS ochSvenska vänortssamarbete mellan kommuner i och i Central- ochÖsteuropa. Det BITS-hanterade biståndet till uppgårtill 270 milj. kr. Vid budgetårsskiftetuppgick beslutade insatser till 120 milj. kr. och utfästelser och insatser under beredning tik 150 milj. kr.65% av ramen beräknas gå tillmiljöprojekt. Exempel på insatser är projektering av reningsverk, stöd till utbyggnad av Qärrvärmenät i den gamla stadenToran, näringslivsutveckling och stöd för uppbyggnad av regionalaarbetsförmedlingar. Av de sammanlagt 150 milj. kr. som avsatts förBITS-finansierat samarbete med övriga kommer merpartenatt användas för insatser i de baltiskastateraa. Minst 45 milj. kr. skall användas för miljöinsatser. Bland insatsema kan nämnas utbildning ikommunal förvaltning, stöd tillreningsverk på Ösel och i Kaunas och studier av miljöföroreningar och planering av åtgärder. BITS disponerar ävenöver totalt 38 milj. kr. att användasför svenska expertinsatser i samarbete med och EuropeiskaUtvecklingsbanken. Många enskilda organisationer genomför projekt iCentral- och . SIDAförfogar över 90 milj. kr. över treårsperioden för stöd till folkrörelsemasinsatser i . Ca 10 milj. kr. av detta belopp kananvändas för kultursamarbete. SIDA har slutit ramavtal med några större organisationer för projekt i flera länderrörande bl. a. miljösamarbete, facklig utbildning och stöd tillfamiljeordbrak. 375 milj. kr. har avsatts för multilateralainsatser. För EFTAs planerade utvecklingsfond för utfäste /90 ett bidrag om 160 milj. kr. Mot bakgrandav konflikten i och de ekonomiska sanktioner som beslutatsåterkallade regeringen sin utfästelse om svenskt bidragtill fonden. Det nordiska miljöfinan- sieringsbolaget är knutet till den nordiska investeringsbanken och har påbörjat sin verksamhet.NEFCO skall med kapital investera i företag som producerar miljöteknologi. Det svenska bidraget uppgår till totalt 110 milj. kr. Bland övriga insatser bör nämnas stöd till kärasäkerhets- ochstrålskyddssamarbete med Östersjöre gionen och då särskilt med de baltiska stateraa. har anslagit 15 milj. kr. för en inledande fas. I fleraösteurpeiska länder finns ett behov av humanitära insatser. Utan- Prop.1991/92:100 för miljardramen beslutaderegeringen om 20 milj. kr. 4 humanitära insatser iRumänien efter fall. För insatser i har Sverigebidragit med ca 3 milj. kr. till bl.a. och Röda Korset. Särskildainsatser i skuldtyngda länder Budgetåret1985/86 inrättades en anslagspost för särskilda insatser i skuldtyngda länder, då kallad /92 anvisades 500 milj. kr. under anslagsposten Särskildainsatser i skuldtyngda länder under anslaget C 3. Totalt under de sex föregående budgetåren har 3 010 milj.kr.anvisats. Behovet avsärskilda biståndsinsatser för att stödja ekonomisk återhämtning och för attmildra u-ländemas skuldbörda har vuxit under 1980-taleti takt med att den ekonomiska krisen förvärrats i många länder. Biståndet har företrädesvis givits inom ramen förintemationellt samordnade insatser till stöd för ett landsansträngningar att genomföra ekonomiska återhämtningsprogram. Härigenom uppnåsett starkare stöd för ekonomisk-politiskareformer i syfte att återapprätta tillväxt och utveckling. Återhämtningsprogrammen utarbetas oftast isamarbete med och Interaationeka valutafonden (IMF). Enföratsättning för att reformansträngningaraa skall vara hållbara är att etttillräckligt extemt resursflöde kommer till stånd. Att med biståndet delta iintemationellt samordnade aktioner har också till syfte att påverka andragivare att ge ökat bistånd och ytterligare skuldlättnad. Behovet av särskilda insatser framstod klart redani mitten av åttiotalet, dåemellertid formema för att hantera skuldkrisen endast var svagt utvecklade.Inrättandet av en anslagspost ökade möjlighetema för att agera intemationellt för att främja nya och mereffektiva former för sådant stöd. användes inledningsvis enbartför att reglera vissa u-ländersskuldtjänst till svenska staten. När det intemationella samarbetetutvecklades, bl.a. genom svenska initiativ, utfastes medel från detta anslagför intemationekt samordnade aktioner. I vidstående tabell redovisas anslagspostensanvändning under budgetåren 1985/861990/91. Insatseraa redovisas underdet år då beslut fattats. 29 1991/92. 1 samt Nr 100. Tabell: Särskilda insatser i skuldtyngda länder: anslagspostensanvändning Prop. 1991/92:100 under budgetåren 1985/86-1990/91 (i milj. BudgetårAnslag Beslutat Ändamål belopp 1985/86 400 365,8Betalning av skuld till svenska staten: (165,4), Mopambique (134,1), (45,9), (2,2), (18,2). 1986/87 400 62,4varav: 50,0 stöd till återhämtningsprogram:Tanzania. 12,4 Betalning av skuld till svenska staten: . 1987/88 460 117,4Betalning av skuld till svenska staten: . 200,0stöd till återhäratningsprogram:Mozambique (100), (90), (10). 0,2 Reglering av viss del av Guinea-Bissaus skuld till . 150,0 stöd till återhämtningsprogram(i anslutning till det särskilda programmet förAfrika, SPA 1988): (48), (42), (20), (20), (20). 150,0IMF: Räntesubventioner till den utvidgadestrukturanpassnings-facil iteten ESAF. 1988/89 470 461.3 varav: 225,0Stöd till återhämtningsprogram(SPA1989): 120 milj. kr. församfinansiering i (60), (30), (20) och Säo Toraé och Principe (10); 105 milj. kr. för attunderlätta betalning av vissa Världsbanksskuldersom innehas av (65), (10) ochUganda (15), samt för samna ändamål utanförAfrika, (5), (5) och Sri Länka(5). 6,4 Stöd till återhämtnings-program. 150,0 IMF: Räntesubventionertill ESAF. 65,0 Stöd till återhämtningsprogram. 14,9 Reglering av viss del av 1991/92:100 Bil. 1989/90 640 1990/91 640 525,0 varav: 10,0 Skuldåterköp:Bolivia 265,0Stöd till återhämtningsprogram(SPA 1990): 135 milj. kr. för sarafinansiering iMozambique (80), (30), (20) och Säo Tomé och Principe (5); 130 milj. kr. för attunderlätta betalning av vissa Världsbanksskuldersom innehas av (70), (30),(20) och (10). 100,0Stöd till återhämtningsprograminom ramenför SPA: 150,0 IMF: Räntesubventionertill ESAF 77,3Reglering av viss skuld till : (28,0), (21,6) (18,5), (7,8), (1,4). 400,0Stöd till återhäratningsprogram(SPA1991): 250 milj. kr. för sam-och parallellfinansiering i (100), (50), (50) och (50); 150 milj. kr. för attunderlätta betalning av vissa Världsbanksskuldersora Innehas av (50), Zarabia (50),(20), (10), (10) och (10). Samfinanisering med Världsbankeni (60) och (60). 150,0IMF: Räntesubventioner till ESAF. (Besluti aug. 62,8 förbetalning av vissa skulder till ,och . (Beslut .) 3 010 2 852,2 Ej utfästa medel 157,8 railj. Denövervägande delen av betalningsbalansstödet ges som varabistånd till stöd Jöråterhämtningsprogram. Den första insatsen av detta slag gjordes budgetåret1986/87 när just hade antagit ett ekonomiskt åter- hämtningsprogram och slutit ettavtal med IMF. Det svenska stödet upp- Prop. 1991/92:100 gick då till 50 milj.kr. Under följande budgetår fattades beslut om ytterli- Bil. 4 gare sammanlagt200 milj.kr. till , och , även det i samband medinteraationella aktioner för att stödja återhämtningsprogram. Sedan demultilaterala formema utvecklats för denna typ av stöd har regeringen gjort ytterligare insatser. harföreträdesvis lämnat stöd inom ramenför särskilda program Jor (Special Program of Assistance, SPA). Detta programinitierades av i syfte att mobilisera merbistånd från givarländeraa till stöd för de fattiga och skuldtyngdaafrikanska ländemas återhämtning. Sverigehar bidragit med . från anslaget till SPA-samarbetet. De länder som erhållit stöd ochde aktuella beloppen framgår avtabellen. Bidragen lämnas oftast som sam- eller parallellfinansiering med . Av de 400 milj.kr. för SPA 1991utgick 250 milj.kr., i denna form. Bidragen kan finansiera angelägen import generellt, men kan också knytas tillsärskilda rehabiliteringsprogram för t. ex. industrisektom,infrastraktur eller sociala ändamål. Av bidragen till SPA används också en betydandedel för att underlätta återbetalning av viss Världsbanksskuld. En stor del av defattigaste u-länderaas skuldbörda består av räntor på lån till Världsbanken.Dessa skulder är s. k. prioriterade skulder, vilket innebär att de intekan bli föremål för omförhandling. För att skall kunna fortsättaatt låna ut till u-länderaa krävs att dessaländer fullföljer sina återbetalningar. I annat fall tvingas banken ställa in såväl planerad sompågående utlåning. Därmed skulleländeraas återhämtningsprogram sannolikt inte kunna fullföljas och möjlighetemaatt få additionekt bistånd från bilaterala givare minska. har deflesta av dessa länder kunnat ta lån från både på dess marknadsmässiga villkor, s. k. IBRD-lån, och på dessmjuka, av biståndsgivaresubventionerade, villkor, s. k. IDA-lån. Sedan det ekonomiska läget försämratskan många av länderaa nu enbart ta IDA-lån. Återbetalningaraa påIBRD-lånen utgör dock en stor del av ländemas skuldtjänst.För att underlätta dessa betalningar har beslutat att en del av deåterbetalningar som görs på tidigare IDA-lån skaklånas ut till dessa s.k. IDA-only länder i proportion till deras utestående skuldtjänst avseende IBRD-lånen.Bidraget från IDA-återflödet är emellertid inte tillräckligt för attklara av ländemas betalningsförpliktelserpå . Efter ett förslag från de nordiska ländema har det gjortsmöjligt även för enskilda givarländer att ge bidrag i detta syfte som en del avSPA-programmet. har bidragit med 385 milj. kr. tik denna formav skuldlättnad. Intemationella valutafondensresurser spelar en viktig roll i de skuld tyngda ländemas återhämtningsprogram,eftersom dessa resurser är vikko rade till förändringar i den ekonomiska politiken. För att stödjafattiga länders strakturanpassning har en särskildfacilitet, dvs. en särskild möjlig het att få tillfällig tillgång till resurser från fonden, inrättats,IMF:s s. k. utvidgade strukturanpassningsfacilitet(Enhanced Stractural Adjustment Facility, ESAF). Denna har ökat fondens möjligheter att ge lån på mjuka 430 För att upprätta fonden harflera länder bidragit med kapital eller Prop. 1991/92:100 räntesubventioner.Sverige har bidragit med sammanlagt 600 milj.kr. 4 ESAF under åren19881991 att användas tik räntesubventioner. Ett antal länder har storabetalningseftersläpningar till IMF, eller regionala utvecklingsbanker. Detta har utgjort allvarligaproblem för såväl länderaa sominstitutioneraa. Bland de länder som haft betydandebetalningseftersläpningar märks , , och Pera. Förländeraa innebär detta en svår situation, eftersom de därmed är uteslutna fråntillgång tik nya resurser från institutionerna. Särskilda insatser måste till för att hjälpa de länder som har föravsikt att genomföra tikräckligt djupgående strakturanpassningsprogramoch klara ut problemen medbetalningseftersläpningama. bildades en första s. k. stödgrappför att bistå reformprogram och för att lösa landets skulder till intemationella finansiellainstitutioner. bidrog med som obundetvarabistånd. förbereddes en liknande stödgrappsaktion för Pera. nådde även en uppgörelse omsitt ekonomiska reformprogram. För att hjälpa landet hantera de exceptionelltstora betal-ningseftersläpningaraa tik IMF och utvecklades sedanunder , bl.a. med hjälp av svenskt engagemang, ett nytt sätt attförsöka lösa denna typ av problem.