prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Detta resultat behövsenligt SJ för att säkerställa en marknadsmässig avkastning pä kapitalet. Det avSJ planerade resultatet överstiger därför det resultat som angessom mäl i 1988 ärs trafikpolitiska beslut. För att uppnä detta högre resultatkrävs ytterligare resultatförbättrande åtgärder säväl när det gäller att ökaintäkterna som att minska kostnaderna och öka produktiviteten. 3.2 Investeringar Prop.1991/92:100 Investeringsbehovet undertreårsperioden fortsätter att vara stort. De "" ' tyngstainvesteringsobjekten är: Ytterligare 14 tågset skall levererast.o.m. - Om- och nybyggda sov- och liggvagnar. - Om- och nybyggda godsvagnar för bättre anpassningtill kundernas behov. - Upprastningav stationerna. Detta projekt förväntas bli avslutat . - Ny trafikverkstad i . SnabbtågetX2000 mellan och har blivit en stor framgång med en resenärsexpansion långt överförväntningarna. Enligt nuvarandeplaner kommer SJ även att introducera X2000 på nya linjen För de konventionella fjärrtägen fortsättersatsningen på fordonsutveckling sominnebär högre komfort samt även högre hastighet. Anskaffning/upprustningav vagnar beräknas vara slutförd är 1994 dä samfliga fjärr-tåg kommer att bestå av upprastat materiel. SJkommer oeksä att utveckla produkterför de prioriterade kundgrapperna affärsresenärer och arbets-pendlare. Det är rimligt att anta att SJ mästeminska antalet InterCity-täg på de linjer där X2000 sätts in. För de nya trafiksystemen kring storstädernakommer SJ att utveckla nya regionaltägsystem. Tidtabellhållningenhar hög prioritet. Periodenkommer att kännetecknas av ett fortsatt intensivt rationaliserings-och omstruktureringsarbete, med målsättningen atthöja produktivitet och konkurrenskraft.SJ kommer att testa och utvärdera nya och mer decentraliserade produktionsupplägg, vilket också gerförutsättningar för mer kund-orienterade transportupplägg. Man kommer att görastora satsningar för att utvecklakombiprodukterna, där man även kommer att ta sig in i nya kundsegment. Efteratt underhällsverkstäderna för tungt underhäll nu är överförda till dotterbolagetTGOJ arbetar maskindivisionen främst med lättare underhäll samt med att utveckla och anskaffa järnvägsfordonsamt underhällssystem. SJsfastighetsdivision förvaltar för statens räkning ett fastighetsbestånd som medhänsyn till sitt centrala och kommunikationsnära läge pä mänga orter 76 representerar en betydandepotential. I syfte att ge transportverksamheten Prop. 1991/92:100 vid SJ engynnsam ekonomisk utveckling kommer fastighetsdivisionen att Bil. 7 underden kommande treårsperioden inrikta sin verksamhet pä - en fortsatt exploatering och utveckling avfastighetsbeståndet i syfte att skapa nya attraktiva resecentram, - en fortsatt satsning på förbättrad ochmoderniserad miljö vid befinfliga stationer genom byggätgärder, - en fortsatt utveckling av fastighetsförvaltningenmot ökad kostnadsmedvetenhet och marknadsanpassning. Verksamheteni dotterbolagen är avsedd att stärka SJs kärnverksamhet dvs järnvägstransporterna. SJhemställer att inriktningen av verksamhet, såsom den beskrivs i affärsplanen för ,godkänns. - att få överföra kombitrafiken till ett bolag inomSwedcarrier-koncernen efter beslut i , - att få bilda samarbetsbolag för kontinenttrafikenefter beslut i , - att statens köp av trafik baseras pä ettflerårigt avtal på minst fem är och om möjligt tio är, - att fä göra obeskattade vinstöverföringar mellanaffärsverket och dotterbolagen påsamma sätt som gäller koncernbidrag mellan aktiebolag. I övrigt hemställer SJ att de nuvarande t.o.m.den 30 juni 1993 tidsbegränsadebemyndigandena samt dispositionsrätten till överskott i verksamheten föriängs t.o.m. är 1994 samt att de av riksdagenbeslutade ekonomiska målen ändras ienlighet med vad som sagts angående SJs affärsplan. 5.Föredragandensöverväganden 5.1 SJs affärsplan Förmin del ansluter jag mig till SJs förslag om inriktningen av verksamhet fram till rekonstruktionsperiodensslut, såsom den beskrivs i affärsplanen.Efter utgången av är 1992 kommer jag att lata göra en utvärdering av SJ enligt rikfiinjerna i 1988 ärstrafikpolitiska beslut. Med anledning avdetta vill jag avvakta resultatet av utredningen innan jag lämnar synpunkterpå inriktningen . 5.2 Bolagisering av kombi- och kontinenttrafiken Prop. Somett led att utveckla järnvägens kombi- och kontinenttrafik mot den kon- "'' ' kurrenskraftiga potential som finns i produktidéerna vill SJ bildabolag inom dessa två godsprodukten Beträfiande kontinenttrafiken vill SJ ingå ettsamarbetsavtal med bl.a. den tyska järnvägsförvaltningen för att underlättainternationell trafik och logistik samt samordna marknadsföringen. Den mestfördelaktiga formen för ett sådant avtal är att man bildar ett gemensamt bolag.Ett bolag kan ha mer affärsmässiga relationer med andra järnvägsförvaltningar,vilket innebär att i stället för att bara "lämna över" vagnarna tillandra järnvägar, kan man köpa transporttjänster. För SJs kunder innebär dettabättre precision, styrning och kontroll över godsflödet. Genom samordnadmarknadsföring torde det tänkta bolaget även få ökade möjligheter tillreturfrakter, vilket bringar ned kostnaderna. Kombiverksamheten har åkerierna som köpare. Bortsettfrån kombi är godsdivisionen i övrigt direkt konkurrent till åkeriernasverksamhet. För att kombi skall fä trovärdighet anser SJ det nödvändigt attbryta ut denna verksamhet frän den mot åkerierna konkurrerande övrigagodsverksamheten. På så sätt kommer kombi att stå neutral mot transportköparna.För att kombiverksamheten skall kunna växa krävs att åkerierna binder siglångsiktigt för speciella typer av lastbärare, vilket innebär storainvesteringar för dem. En föratsättning för att åkerierna skall lämna över godsettill järnvägen i stället för att köra själva fill desfinationsorten är att dekänner förtroende för kombiverksamheten. En utbrytning och bolagisering avkombi skulle dessutom innebära att lönsamhetsuppföljningen renodlas ocheventuell korssubven-fionering mellan olika godsprodukter försväras. Vid bolagisering av de tvä godsprodukterna är tankenatt man bryter ut kombi och delar av kontinenttrafiken urgodstransportdivisionen och inlemmar dessa som dotterbolag i SJs bolagsgruppSwedcarrier. Alla detaljer kring de nya bolagen är ännu inte klara. Jagföreslär därför att regeringen hemställer om bemyndigande attgodkänna bildandet av de nya bolagen. Resultatet kommer dä att redovisas inästa budgetproposition. En bolagisering enligt det sagda ligger även i linjemed en eventuell framtida förändring av SJs hela associationsform. 5.3 Statensköp av olönsam järnvägstrafik SJhar hemställt om en förlängning av avtalsperioderna. Denna fräga behandlar jagi avsnittet G 5. Köp av interregional persontrafik pä järnväg. 5.4 SJs bemyndiganden samt dispositionsrätten tillöverskott i verksamheten Riksdagenhar tidigare beslutat förlänga de tidsbegränsade bemyndigandena samtdisposifionsrätten till verksamhetens överskott till den Ijuli 1993. Medanledning av den kommande verksamhetsuppföljningen ser jag ingetskäl till ytterligare förlängning. 5.5 SJs förslag till ändrade ekonomiska mål Prop. Ril 7 Då det endast återstår ett är avrekonstrukfionsperioden och den därpå föl- "" ' jandeverksamhetsuppföljningen ser jag ingen anledning att nu be ändra deekonomiska målen. trafikpolitiska beslut innebar att SJ skallförbättra sitt resultat med fram till utgången av år1992. Om SJ nu finner en ytterligare förbättring nödvändig och möjlig med tankepå framtida investeringar och avkastning lägger det tidigare tra-fikpolifiskabeslutet inga formella hinder i vägen för ett ännu bättre ekonomiskt resultat. Regeringensintention är att fä ökad konkurrens inom järnvägstrafiken. Jag korruner därföratt begära regeringens bemyndigande att tillkalla en särskild utredare meduppgift att föreslå de åtgärder som krävs för en avreglering samt åtgärder somgaranterar en konkurrens inom sektorn. Jag avser att återkomma under våren 1992med vissa förslag som ökar konkurrensen inom järnvägstrafiken . Målsättningen är att järnvägstrafiken skall vara avregleradden Ijanuari 1995. Jaganser att SJs ställning och konkurrenssituation pä marknaden talar för attassociationsformen ändras till aktiebolag. Den nuvarande verksamhetsformeninnebär konkurrenshämmande begränsningar för SJs verksamhet, vilka kommer attförstärkas i en avreglerad marknadssituation. Det är dock lämpligt att avvaktamed ett konkret förslag om bolagisering till dess att SJs rekonstruktionsperiodhar gått ut och utvärderingen av SJs rekonstrakfion är slutförd. Jag avser attåterkomma till denna fräga vid ett senare fillfälle. Jagvill erinra om att i ett annat sammanhang (prop. 1990/91:29, FiU4,rskn 38) har behandlat rikflinjer för affärsverkens upplåning. De nyariktlinjerna innebär att verken är fria att själva avgöra var man vill ta upplån inom , förutsatt att getts möjlighet att lämnaanbud. Detta innebär enligt min bedömning att SJs nuvarande rapporteringspliktvad gäller upptagande av län och därmed regeringens skyldighet att redovisadensamma för kan slopas. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1.godkänna vad jag anfört i avsnitt5.1 om inriktningen med anledning av SJs affärsplan, 2.godkänna att regeringen färbemyndigande att genomföra en bolagisering inom SJs kombi- och kontinenttrafikenligt avsnitt 5.2, 79 3. godkänna att SJs och regeringensrapporteringskyldighet vad gäl- Prop. 1991/92:100 ler upptagande av län enligt avsnitt 5.8 slopas. Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier Frän anslaget ges ersättning till SJ motsvarande detbelopp som SJs förvaltningsbolag vid avyttring av vissaverksamheter betalar i skatt pä grund av att inget koncernförhållande enligtaktiebolagens mening finns med SJ. - Att obeskattade vinstöverföringar mellanaffärsverket och dotterbolagen kan ske pä samma sätt som gäller koncernbidragmellan aktiebolag. Deninriktning som gällt och som jag föreslär fortsättningsvis skall gällaunder återstoden av rekonstruktionsperioden, förhindrar inte att delar avaktieinnehavet i Swedcarrier avyttras. Medel vid sädan avyttring bör även ifortsättningen fä användas till att stärka affärsverkets finansiella ställningoch jag anser därför att anslaget skall vara kvar Jaghemställer att regeringen föreslär att till Ersätming till i samband medutdelning från AB Swedcarrier för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . Sammanfattning av föredragandens förslag: Föredragandeninstämmer i verkets förslag till målsättningar och allmän inriktningför 1991/92:100 Bil.7 Sjöfartsverkethar inom transportsektom till uppgift att svara för väsentliga delar av sjöfartens infrastruktur i form avsjövägar och säkerbeten i dessa sä att sjöfart kan bedrivas i svenska farvattenunder säkra och effektiva formen Därtillsvarar för säkerheten ombord på svenska fartyg oberoende av farvatten. Verksamheten inriktashuvudsakligen på handelssjöfartens intressen, men även frifidsbåtstrafikensoch fiskets intressen skall beaktas. Sjöfartsverketsverksamhet styrs genom att ekonomiska mål och service-mål fastställs avriksdagen på grundval av rallande treårsplaner. Verket till-lämpar fno.m. kalenderårsredovisning.Kostnader för verksamheten som inteskall ingå i handelssjöfartens betalningsansvar finansieras genom anslagöver statsbudgeten. Målenför den verksamhet som rör farleder och utmärkning är att - ge säker och effektiv framkomlighet försjötrafiken i farleder längs kusten och i öppen sjö, även vid nedsatt sikt och i is, - ge säker och effektiv framkomlighet vid genomfartoch hamnanlöp. Inriktningen av verksamheten undertreårsperioden går ut pä en fortsatt anpassningav farledshällningen till ändrade trafikflöden och nautiska behov samt till den tekniska utvecklingen. Mälet är godsäkerhet och kostnadseffektivitet. Mälen för lotsningen är att - säker lotsning för fartygens vägledning skallkunna påräknas till alla hamnar av betydelse för handelssjöfarten, - tillhandahålla genomlotsning av , - inom ramen för lotsningssamarbetet i Östersjönoch erbjuda öppensjölotsning. Inriktningen avverksamheten innebär att verket skall ge en fullödig lotsningsservice somlotsningsverksamheten anpassas till sjöfartens ändrade straktur. Mälen för är att efterforskning ochräddning av människor i sjönöd samtsjuktransporter från fartyg skall kunna utföras - inomde vattenområden som räddningstjänstlagen och internationella överenskommelser anger, 6 Riksdagen1991/92. - sä attett räddningsfartyg kan nå platsen för en olycka Prop.1991/92:100 om olyckan inträffat pä svenskt territorialhav och på Bil.7 internationellt överenskommen svensk sjöräddningsregion utanför -under alla väderleksförhållanden, - så att nödställda undsätts ochvidaretransporteras för omhändertagande. Inriktningen av verksamhetenunder treårsperioden innebär att verkets redantidigare utvidgade ansvar för förstärks till att också omfatta den regionala samordningen avinformationsverksamhet, resursproduktion,övningsplanering och utvärdering m.m. Verket avser också att fylla behovet av utvecklade lokala ledningsfunktionervid komplicerade räddningsinsatsersamt förbättra ledningen i insatsområdet genom utbildning av insatsledare och utbildning av medverkandeorganisationers personal. Det internationella strandstatssamaibetet beträffandesjöräddning förstärks genom nya ochmoderniserade avtal med östersjö- och berörda nordsjöländen Målet förbbrytningen är att - vintersjöfart skall kunna bedrivas på alla hamnar av betydelse. Verksamheten skall inriktas pä att uppnå det an givna mälet till lägsta möjliga kostnad. Måletför sjömätningen är att - få Sveriges sjöterritorium och övrigaintresseområden tillfredsställande sjömätta och resultatet redovisat påstorskaliga djupkartor. Mätverksamheten, som även omfattar den militärasjökartläggningen, inriktas på attmed högsta effektivitet bedriva sjömätning med samtliga enheter under hela mätsäsongen. Sjömätningarnasresultat från en säsong skall varautvärderat i djupkartans form och delgivet samtliga intressenter senast den 31augusti nästföljande ån Avsikten är att öka de mindre sjömätnings-fartygens kapacitet genom tillförande av nymateriel. Helt nya sjömätnings-metoderkommer att införas. Som komplement till den konventionella eko-lodningenplanerar man att använda helikopterburen laser. Även positionsbestämningen börkunna göras på ett väsentligt enklare och effektivare sätt medutnyttjande av (). Mäletför sjökortsproduktion och publikationsverksamhet är att - producera moderna och tillförlitliga sjökort avolika slag och i olika skalor översvenska och angränsande farvatten för att möjliggöra en säker sjöfart -civil och militär, - å jourföra alla befintliga sjökort sä att de geren aktuell bild av inträffade förändringar, nya sjömätningar etc, - som komplement till sjökorten ge ut nautiskapublikationer med tillfredsställande aktualitet, - handha "Radio Navigational WarningsService" i Baltic Subarea på sätt somkrävs av såväl internationella som nationella intressenter. Inriktningen av verksamheten under treårsperiodenär att ge ut 3- 5 kort i den svenskasjökortsportföljen. Ny upplaga av båtsportkortsserierna bör ges ut vartannat ån Vidare börminst tvä internationella sjökort ges ut . Produktionssystemet läggs om. metoder er sätts med automatiserade och datoriserade förlopp. Hela kartarkivet och den geodetiska punktbanken skall omvandlas till databasen kart- 82 automation kommer inteatt fä full effekt under innevarande planeringspe- Prop. 1991/92:100 riod.När systemet är i full drift kommer det innebära att produktion och Bil. 7 rättelse av sjökort kan göras snabbare och medökad effektivitet. Nya produkter kommer också kunna tas fram. Målen försjöfartsinspektionen är bl.a. - att tillse att kraven pä fartygs säkerhet och skyddmot vattenföroreningar från fartyg uppfylls med beaktande avinternationell standard i utveck lade länder. kommer arbetet med attutveckla säkerhetskontrollen påpassagerarfartyg att vidareutvecklas. Den tekniska kontrollen har kompletteratsmed kontroll av besättningens kapacitet i nödsituationen Arbete sker också genom ökad samverkan mellanmyndighet och rederier för att påverka att säkerhetsfrågorna blir en viktig deli företagets allmänna policy. Verkethar inifierat forsknings- och utvecklingsinsatser kring brandtekniska frågor, riskbedömningsmetoder ochmiljöfrågor Liknande insatser konmier att behövas även under nästatreårsperiod. Verksamheten omfattar fartygstekniska frågor,fartygsoperativa frägor samt sjöolycksutredningar. kommer ökad arbetsbelastningatt uppstå pä grund av högreprioritet för arbetsmiljöfrägor och ökat behov av besiktningar som en följd av ochMarpolkonventionen. Vidare kommeren fillfällig ökning av skeppsmätningen att inträffa till följd av att skeppsmätningskonventionen träderi kraft även för äldre fartyg, ca 700 fartyg berörs av detta. När det gäller huvudinriktningen avsjöfartsverkets verksamhet under treårsperioden1992-1994 innefattar den fortsatta insatser för att rationalisera och effektivisera. Rationaliseringsplanen innebären nettobesparing om 10 milj.kn . Bl.a. minskas personalenmed ca 20 personen föratsätter oförändrad servicenivå. Ekonomiskamål, investeringar m.m. - mäl för soliditet är . - Övriga ekonomiska mål och servicemäl ligger fast. - investeringsplan för åren1992-1994 omfattar 282,3 milj.kr.Investeringarna avser till helt övervägande del äteranskaffningan Övergripande ekonomiskt mäl är liksom tidigare årkrav pä full kostnadstäckning, dvs.intäkterna skall täcka samtliga kostnader inkl. avskrivningar och däratöver lämna en av fastställdavkastning. Finansieringen av verksamhetensker främst genom avgifter på handelssjöfarten, dvs. de som i sin näringsverksamhet utnyttjar verkets tjänstenVerkets kostnader för bl.a. fritidsbåtstrafik finansieras överstatsbudgeten. har ett par väsentligaförändringar vad gäller finansieringen av verksamhet skett.Frän belastar sjöfartsinspektionen sjöfartsavgifterna. Fränden överfördes ävenisbrytningens bränslekostnader och kostnaderna för inhyrning av Mäletför avkastning Prop. skall till staten inleverera avkastningpå verkets fasta stats- Bil. 7 kapital enligt fastställd avkastningsränta.Avkastningsräntan utgör från . har som affärsverk klaratuppställda ekonomiska krav. Fonderade medel krävs bl.a. som gardering förstränga vintrar, oförutsedda svängningar i konjunkturen och för att möjliggöraen betydande självfinansiering av investeringar. Den ändrade principen förfinansiering av isbrytningens bränslekostnader m.m. ställer nya krav på enbetydande fondering för att verket skall kunna möta de ökade kostnader somföljer vid stränga vintrar. Verket förordar som lämplig marginal för att klaraeventuella konjunkturvariationer ett överskott i förhällande till omsättningenpå efter kapitalkostnader och avkastningskrav, utjämnat över enkonjunkturcykel. beräknas resultatet efter avriksdagen begärd avkastning fill följande belopp i milj.kn Resultat 8,5 7,6 9,0 Osäkerheten om den framtida kostnadsutvecklingen,ambitionen att ge utrynune för en viss tekniksatsning och de effekter påsjöfartsverkets resultat som de nya principerna för finansiering avsjöfartsinspektionens verksamhet och isbrytningen ger, gör det nödvändigt attkontinuerligt följa utfallet av verkets totala verksamhet och vidta de åtgärdersom kan erfordras för att uppfylla de ekonomiska målen. har haft sommål att höjningar av de allmänna sjöfartsavgifterna skall hällas inominflationsramen och att full kostnadstäckning skall eftersträvas vidprissättning av verkets produkter och tjänster. Den tidigare nämnda överföringen av betalningsansvaretför sjöfartsinspektionens verksamhet samt för isbrytningens bränslekostnadermotsvarar en höjning av sjöfartsavgifterna med . anser dock att de goda resultaten deföregäende åren gör det möjligt att i ett inledningsskede avstå från denavgiftshöjning om som skulle kunna motiveras av det utökadebetalningsansvaret för isbrytningen. För föreslär atthöjningar av de allmänna sjöfartsavgifterna får ske i en takt som motsvararhögst de allmänna pris- och löneökningaraa. Produkter och tjänster skall iprincip prissättas så att full kostnadstäckning uppnäs. Sjöfartsverketanvänder i sina resultatanalyser ett antal nyckeltal som sammantagetger ett gott underlag för att bedöma utvecklingen av intäkter ochkostnader relaterat till sjötrafikens utveckling. Verketskostnader är till sin huvuddel fasta. Intäkterna är dock fill avhängigaden svenska utrikeshandelns utveckling. Att mäta produktivitets- Prop.1991/92:100 utvecklingen kortsiktigt för enstaka är är mot den bakgranden svårt. Verket anser dock att den sänkning av kostnadsnivån ifast pris som de löpande rationaliseringsåtgärderna åstadkommer ger en godtagbarbild av produktivitetsförändringarna i verket. De goda ekonomiska resultaten undersjöfartsverkets tid som affärsverk, tillsammans med de relativt småinvesteringsbehoven medför att soliditet under perioden1992-1994 ligger . Den ändrade finansieringen av isbrytningen gör dock attsoliditeten kortsiktigt kan uppvisa större variation än . Verketsinvesteringsplan för perioden omfattar ett belopp på 282,3 milj.kn enligt följandefördelning. Totalt 92,S 123,0 66,8 Investeringarnaavser till helt övervägande del äteranskaffningan Investeringarna åren1992-1996 ligger ca 20 milj.kn högre än föregäende långfidsplan, vilket i storutsträckning fär tillskrivas laserbatymetrin (sjömätning med flygburen laser),som har bedömts som angelägen att införa. Finansieringen framgär av följandeuppställning: Avskrivningsmedel 66,7 74,0 66,8 Riksgäldslän _ _ _ Totalt investeringsbelopp 92,5 123,0 66,8 Verket föreslär att det bemyndigas att under budgetåret1992/93 fä finansiera investeringar genom marknadsmässig upplåning iriksgäldskontoret inom en ram av 70 milj.kr. Liksom för innevarande budgetär föreslär verket attfill den del löpande utbetalningar inte kan bestridas med löpande inbetalningarunder /93 fä disponera en ram för kortfristig upplåning hosriksgäldskontoret på 40 milj.kn och att fä sätta in kassamässigt överskott påräntebärande konto i . Ienlighet med tidigare fattade riksdagsbeslut och ufifrån den inriktning för 85 denekonomiska politiken (prop. 1991/92:38) som regeringen tidigare redo- visatpågår arbete med att förnya affärsverksformen, även för . Prop.1991/92:100 En sund ekonomi med god tillväxt i samhället uppnås bl.a. genom attde Bil. 7 verksamheter som bedrivs i offentlig regi och för vilka inget privatalternativ existerar, styrs och bedrivs ändamålsenligt och effektivt.Sjöfartsverket är till övervägande del ett exempel pä ett naturligt monopol. Enviktig uppgift vid översynen av verket är därför att skilja pä statens roll sombeställare och producent. Arbetet inriktas främst mot att uppnä störrejämförbarhet mellan verket och aktiebolag. I redovisning skalldärför bl.a. verkets pensionsåtaganden redovisas som skuld i balansräkningen.Arbetet med översynen pågår . Effekterna av detta arbete kan ännuinte redovisas. Jag bedömer det dock som lämpligt att i det fortsatta arbetetöverväga förändringar av de ekonomiska målen, bl.a. av soliditetsnivän, närredovisningsunderlaget är fullständigt. Jag har inget att invända mot verkets förslag tillallmän inriktning och omfattning av verksamheten under treårsperioden1992-1994. Vidare kan jag ställa mig bakom verkets investeringsplan. Jag finnerinte heller någon anledning att nu revidera de ekonomiska mål som verketställt upp för ekonomiskt resultat och prissättning för perioden. I enlighet med verkets förslag föreslår jag att verketunder /93 får disponera en rörlig kredit hos riksgäldskontoretinom en ram av 40 milj.kn till löpande utbetalningar som inte kan bestridas medlöpande inbetalningar. Jag föreslär därutöver en ram för långfristig upplåningpå 70 milj.kr. för nästa budgetär varav 60 milj.kr. för finansiering avsjömanspensionssystemet enligt tidigare beslut. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1.godkänna vad jag förordat ominriktningen av verksamhet , 2.godkänna de ekonomiska mäl ochservicemål för verksamhet som jag har förordat för perioden1992-1993,