prop · GF0380 · 1991-12-31 00:00:00 — Underde har lOM spelat en mer aktiv roll än tidigare i anslutning tilldiskussionerna om nya strategier för att hantera växande migrations- och flyktingproblem.lOM bör här på den globala nivån kunna utgöra ett viktigt koinplement till UNHCR. Hösten1991 beslutades om delvis ny inriktning av lOMs verksamhet och organisation.Sverige kommer att ta aktiv del i organisationens olika verksamheter. 10.De informella konsultationerna mellan 16 länder i , Skr.1991/92:80 Underåret har också gått med som det 16:e landet i konsultationsprocessenkring frågor rörande asyl-, flykting- och migrationspolitik i ,och . Gruppen omfattar nu . , ,, , , , , , , ,, , , och . UNHCR och lOM deltar somobservatörer. Konsultationernas koordinerande sekretariat är administrativtknutet till UNHCR och leds av svensken . Konsultationernahar utvecklats till ett värdefullt forum för dialog mellan länderna samtmellan länderna och UNHCR/IOM kring långsiktiga flykting- och migrationspolitiskastrategier. har en gemensam syn utvecklats härvidlag, där viktenav förstärkt internationell samverkan mellan länder och organisationer föratt på både kort och lång sikt söka påverka grundläggande orsaker bakom flyktoch påtvingad migration betonas starkt. Inom konsultationernas ram anordnasvidare expertseminarier avsedda att bidra till förbättrad och snabbareasylprövning. Ettplenarmöte inom ramen för konsultationerna hölls i . Nästamotsvarande möte kommer troligen all hållas ijuni 1992 under kanadensisktordförandeskap. Detbilaterala samarbetet på migrationsområdet mellan och byggerpå en lång tradition. Riktlinjer för samarbetet antogs och ses förnärvarande över inom resp. regeringskansli. Förhållandenaför finska invandrare i berörs i flera olika sammanhang, t.ex.finsk-svenska utbildningsrådet och inom den svensk-finska arbetsgruppenrörande de finskspråkiga invandrarnas situation inom den svenska hälso- ochsjukvården samt (). UnderNordiska rådets session behandlades flera flykting- och migrationspolitiskafrågor. I debatten framfördes förhoppningar och önskemål om att de nordiskaregeringarna skulle lägga fram en handlingsplan för det flyktingpolitiskasamarbetet. Vidare besvarades en rad konkreta frågor till regeringssidan frånenskilda parlamentariker. Frågorna gällde bl. a. de nordiska ländernasberedskap i situationer av massflykt och planerna på eventuell harmonisering avasylpolitiken. Just dessafrågeställningar finns pä dagordningen för det arbete som de nordiska regeringarna bedriver inoin den nordiska samrådsgruppen i flyk tingfrågor (NSHF), Under har haft ordförande skapet i samrådsgruppen. Den har hållt fem ordinarie möten samt ett särskilt möte om anpassning av nationell utlänningslagstiftning till mellan EG och EFTA. Underåret har samrådsgruppen också färdigställt ett arbetsdokument Skr. 1991/92:80 somdels sammanfattar den gemensamma syn på flykting- och migrationspolitiska frågorsom vuxit fram under de 5 som samrådsgruppens arbete pågått, dels angerinriktningen av det fortsatta arbetet. Motsvarande information lämnas frånregeringssidan över till inför dess session . Därmedbör rådets önskemål om en nordisk handlingsplan för flyktingpolitik(m kunnaanses uppfyllt. Detnordiska ullänningsutskolleu som primärt ansvarar för övervakningen av hur dennordiska passkontrollöverenskommelsen tillämpas, har regelbundna samrådsmötenmed företrädare för de nordiska utlänningsmyndigheterna, senast i november1991. I dessa möten deltaräven representanter för berörda departement. nordiska migrcitionsgruppen (inom ramen för )behandlas frågor om samarbete mellan de nordiska länderna om integration avflyktingar och inxandrare. Gruppen har tagit initiativ till och driver ettantal olika gemensamma projekt för erfarenhetsutbyte och metodutveckling. Blandprojekten kan nämnas en nu avslutad seminarieserie för och med invandrarkvinnor,där man särskilt berört invandrarkvinnor i utbildning och i arbetslivet. Tvåandra projekt på arbetsmarknadsområdet studerar arbetsmarknadspolitiskainsatser för flyktingar i de nordiska länderna och arbetsplatsens funktion sommötesplats mellan flyktingar/invandrare och värdsamhället. I övrigt kan nämnasprojekt rörande invandrar- och flyktingorganisationers kontaktnät ochinflytandemöjligheter och om information om flyktingar och flyktingarsvillkor. Ett migralionsforskarseminari-um planeras till är 1993. Vidsidan härav förekommer omfattande kontakter mellan invandrarverket ochmotsvarande myndigheter i , och . nordiskaseminarium om flyktingars integration hölls på temat "Strategier förbosättning ". Ettstort antal internationella frivilligorganisationer är aktiva inom såväl flyktingbiståndetsom flyktingpolitikens områden. Ensammanslutning av europeiska frivilliga organisationer (ECRE) har tidigarepresenterat ett flyktingpolitiskt program för , vilket har diskuteratsinom ramen för det nordiska och det europeiska samarbetet samt inom UNHCR. InternationalCouncil of () är en sammanslutning av frivilligaorganisationer rned säte i . Av de internationella frivilligaorganisationer som mottar svenskt slöd kan framför allt tre nämnas: Internalionella rödakorskommiitén(ICRC) är formellt en schweizisk organisation och arbetar efter principerna i Genévekonventionerna (den grupp av avtal som gäller behandlingen av sjuka, sårade, krigsfångar och civilpersoner under krig). ICRCs arbete omfattar skydd och bistånd till krigsfångar och civila internerade, inlernflyktingar, efterforskning av sak- 52 nadepersoner, förmedling av familjemeddelanden saint informations- Skr.1991/92:80 spridning om Genévekonventionerna och också materielltbistånd till nödlidande. bidrog med sammanlagt 163,5 milj.kr. Kyrkornasvärldsråd (WCC) får SIDA-medel för att främjaskyddet av de mänskliga rättigheterna i . WCC samarbetar i förstahand med kyrkliga organisationer i . () har mottagit bidrag från SIDA för sittstipendieprogram för latinamerikanska flyktingar. WUS stipendieprogram bedrivsi länder i och . VII De svenska frivilligorganisationernas roll 1. Inledning Flerasvenska frivilligorganisationer är aktiva inom invandrar-, flykting-ochbiståndspolitiken. De mest framträdande av dessa organisationer Amnesty Internationalssvenska sektion. Rädda barnen, flykting-rådet. Svenska kyrkansförsamlingsnämnd, Svenska röda korset och frikyrkoråd deltar somledamöter i , som är knutet lill invandrarministern. har samlats fyra gånger under /91. De nu nämndaorganisationernas verksamhet inom politikområdel presenteras i del följande.Underlaget för presentationen kommer från organisationerna själva. Frivilligorganisalionernasroll i flyktingmottagandet belystes särskilt i rapporten (Ds 1991:5) Mångfaldoch samverkan i flyktingmotlagandel frivilliga organisationers roll, som enarbetsgrupp inom lämnade . Iarbetsgruppen deltog även företrädare för frivilligorganisationer, statensinvandrarverk och . Rapporten innehåller dels enomfattande redovisning av frivilliginsatser som görs inom flyklingmottagandet,dels en rekommendation om fördjupad och breddad samverkan pä det lokala planetoch under den introduklionsperiod som utgör ramen för det samordnade lokala flyktingmotlagandel. Samverkanbör enligt arbetsgruppen utgå från den enskilde flyktingens behov. Dearbetsuppgifter som bedömdes kunna vara tänkbara för en fördjupad och breddadsamverkan mellan det offentliga och frivilliga organisationer är följande: medmänskligakontakter/sociala nätverk, religion,gudstjänst, dop, vigsel m. m. och diakonal omsorg, kompletterandesvenskundervisning/träning, efterforskningav och återförening av anhöriga, Enviktig roll spelar också invandrarnas och flyktingarnas egna organisa tioner. Det gäller både de organisationer som representerar etablerade ("gamla") invandrargrupper och de med många flyktingar bland sina 53 Dessa organisationer gör värdefulla insatserinom ramen för Skr. 1991/92: 80 flyktingmottagandet och i vissa fall för att underlättaåtervändande till Invandrarministern har till sitt förfogande ett invandrarråd,som är en samrådsgrupp för invandrarpolitiska frågor och består av ett antal avinvandrarnas riksorganisationer. möts vanligen två gånger perår. Ett större invandrarpolitiskt rådslag anordnas . Del senastehölls i . Vid rådslaget behandlades bl.a. valfrihets-,jämlikhets- och samverkansmålen. Invandrarrådslaget har dokumenterats i en rapport frånarbetsmarknadsdepartementet . Frivilligorganisationerna spelar en viktig roll i detinternationella flyktingbiståndet. Genom insamlade medel och SIDA-anslagmedverkar de i många av de internationella flyktingprogrammen. (Al), som finansierar sin verksamhethelt med egna medel, motsätter sig att personer sänds från ett land till ettannat, där risk finns att de blir samvetsfångar, utsätts för tortyr eller döms tilldöden/avrättas. Mot denna bakgrund distribueras fortlöpande via det svenskasekretariatet aktuell dokumentation oin situationen beträffande mänskligarättigheter till berörda myndigheter, organisationer och advokater m.fl. I flera fall vände sig den svenska sektionen under år 1991till svenska myndigheter med en vädjan om att asylsökande inte skulle avvisastill länder där risk för förföljelse etc, enligt bedömning, inte kundeuteslutas. Detta arbete skedde i nära samarbete med den asylsökandes juridiskaombud. Al har även är 1991, enligt Al i , använt en såkallad "blixt-aktion", där Amnestymedlemmar över hela världenuppmanats att skriva brev, skicka fax etc, till svenska myndigheter. Dennaaktion sökte förhindra avvisningen av en asylsökande till ett land därförföljelse, enligt mening, inte kunde uteslutas. Den berörde har sedermerafått uppehållstillstånd i av humanitära skäl. AI har också publicerat ett fall där en frånSverige verkställd avvisning, enligt uppfattning, uppenbarligen resulterati tortyr vid återkomsten till hemlandet. Al rekommenderade här att den svenskaregeringen noga skulle uppmärksamma situationen för de mänskliga rättigheternai det aktuella landet sarnl att dessutom följa principen om att "hellrefria än fälla" såsom den uttrycks i UNHCRs Haiidbook on Procedures and Criteriajör Determining Refugee Slalus. har sektionens flyktingverksamhet påbörjat endecentralise ring från central mot regional och lokal verksamhet. Ett regionalt kontakt nät med 24 ideellt arbetande flyktingombud landet runt får ökat ansvar vid spridningen av landdokumentation samt förfrågningar från juri diska ombud, asylsökande etc. Härigenom uppnås effekten att öka roll som regional påtryckningsgrupp. Svenska sektionen har 49000 medlemmar. Bland sektionens 300 arbetsgi"upper har flera valt att arbeta med flyktingfrågor. Centralt arbetar två flyktingsamordnare samt 54 frivilligauniversitetsstuderande bl.a. med att bearbeta och sprida /92:80 landinformation till klart definierade målgrupper. År1991 inleddes ett samarbetsprojekt med Rädda barnen och ioch med öppnandet av en rådgivningsbyrå för invandrare och asylsökande.Frivilliginsatserna vid Asylbyrå Nord (i anslutning till Carlslundsutredningssluss) samordnades via en projektanställd. Räddabarnen är en folkrörelse som kämpar för barns rättigheter. Det är enpartipolitiskt och religiöst obunden organisation byggd på frivilligt individuelltmedlemskap. Barnsrättigheter finns fastlagda i en av FN antagen konvention, som har ratificerat.De kan sammanfattas som rätten till liv och hälsa, rätten till utveckling ochutbildning samt rätten till egen talan och respekt. Räddabarnens arbete för barns rättigheter bedrivs genom konkret bistånd till defattigaste och mest utsatta barnen i tredje världen och genom opinionsbildningsom syftar till att sprida kunskap och driva på reformarbetet för bamsrättigheter. 1Sverige arbetar Rädda barnen för flyktingbarn genom att på olika sätt bildaopinion och sprida kunskap om barnens villkor. och rapporter samtvia utbildningsdagar och seminarier som vänder sig till olika målgrupperfokuseras och debatteras flyktingbarnens situation i syfte att åstadkommaförbättringar. Vidaredriver Rädda barnen tillsammans med svenska sektion ochSvenska flyktingrädet en rådgivningsbyrå för asylsökande och flyktingar. Byrånger råd och vägledning till asylsökande och flyktingar och ger information tilladvokater och juridiska ombud som handlägger asylärenden. 1många av Rädda barnens länsförbund och lokalföreningar arbetar medlemmama påfrivillig basis med flyktingfrågor. Man arbetar med opinionsbildning och medpraktiska insatser för flyktingbarn t.ex. att såsom vänfamiljer/kontaktfamiljerställa upp som god man för ett ensamt flyktingbarn. Räddabarnen har en omfattande internationell biståndsverksamhet med inriktning påbarnens rättigheter. a. och gäller detta flyktingbarn isamarbete med FN. Rädda barnen har också arbetat aktivt för kurdiska flyktingari , och , bl.a. genom att förmedla personal till UNHCR. (SvFR) har till ändamål bl. a. att verka för en solida risk och human flyktingpolitik samt att verka för goda etniska relationer. SvFR skall öka kunskap om och förståelse för flyktingskapet och de förhål landen som tvingar människor på flykt. Medlemmar är riksorganisationer, lokalavdelningar av sådana samt enskilda. 1 kommunerna sker flyktingar- 55 betetgenom lokala flyktingråd. SvFR arrangerar kurser och seminarier Skr. 1991/92:80bl.a. i flyktingrätt, familjeåterförening, om kulturmöten samt i opinionsbildningsfrågor.Särskild vikt läggs vid flyktingbarnens rätt och situation. SvFR ger också rådåt asylsökande och flyktingar. Saniverkan sker med svenska och internationellaorganisationer. Verksamheten bedrivs i huvudsak genom frivilliga insatser. stödjer stiftens flyktingarbete genomutbildningsverksamhet och genom att sprida information i invandrar- ochflyktingfrågor. har också huvudansvaret för utvecklingen avSvenska kyrkans policy i flykting- och invandrararbetel. Inom ramen förförsamlingsnämndens arbete samarbetar med Svenska frikyrkorådetoch rikstäckande frivilligorganisationer och invand-rarsamfund. kommer genom sina ca 2 500 församlingar i kontakt med de flesta av invandrarnaoch flyktingarna till . I många församlingar bedrivs arbete med atthjälpa till med dessa nya invånares integration i . Detta arbete är endel av den ordinarie verksamheten men åtskilliga församlingar har dessutomanställd personal som kan hjälpa till med särskilt stöd i asylprocessen ochintegreringsarbetet. stift har utsett ansvariga för invandrar- och flyktingfrågor. Dessastiftsansvariga stödjer försainlingarnas arbete med idéer och utbildningsinsatser.De samordnai" också information till församlingarna och mellan stiften.Stiften medverkar i samordningen av olika frivilligorganisationers gemensammaarbete t. ex. vid utredningsslussar och föriägg-ningar. Genomatt delta i opinionsbildning och att fungera som remissinstans vill centralslyrdse arbeta för en positiv och human grundsyn på flyktingaroch invandiare i . Inlernationelllsamverkar kyrkan i dessa frågor med Kyrkornas världsråd, Churches Cominitteefor Migrants in Europé och European Churches' Working group on Asylum and Refugees.Kyrkan deltar också i Nordiska Ekumeniska rådets återkommandekonsultationer kring flyktingfrågor. Svenskaröda korset (SRK) är en självständig ideell förening med 400000 medlemmar. av medlemmama arbetar på sin fritid med hjälp verksamhet i . SRK har 24 distriktskontor och vid de flesta av dem finns det tjänstemän som ansvarar för SRKs flyktingverksamhet i distrik tet (= länet). På centralstyrelsens sekretariat, som är huvudkontor och samordnar distriktens arbete, finns en särskild enhet för flyktingfrågor med ett 20-tal anställda. har SRKs policy för flyktinginsats er i tryckts och spridits i 15 000 exemplar. Det internationella flyktingarbetet görs i första hand genom samarbete 56 med (), Internationella röda- Skr. korsfederationen, lOM och UNHCR.Stora insatser har gjorts för mocambiquiskaflyktingar i , för offer i konflikten i , för flyktingaroch inlernflyktingar på samt för de stora grupper flyktingaroch internflyktingar som uppstått i Gulflkrisens efterspel, framför alltkurder. SRKbedriver ett omfattande stöd- och rådgivningsarbete till flyktingar ochasylsökande. Mer än 3000 enskilda ärenden rörande asyl eller familjeåterföreningregistrerades inom organisationen. I ett 30-lal asylärendenintervenerade SRK till beslutsfattande myndighet med vädjan om att vederbörandeborde få stanna i . Sammanlagt 2 milj.kr. av insamlade medel har använtsför atl genom bidrag till resekostnader möjliggöra för flyktingar i Sverigeatt få hit sina nära anhöriga. Tillföljd av de väpnade konflikter som brutit ut eller pågått hartrycket på SRKs eflerforskningsverksamhet ökat. har, framför alltpå grund av Gulfkrisen och konflikten i , antalet ärenden rörandeefterforskning av försvunna anhöriga mer än fördubblats och uppgick tillca 1 200. Av samma anledning har även antalet familjemeddelanden som utväxlatsmellan anhöriga i och krigsfångar och politiska fångar i olika länderökat, och uppgick även de lill ca 1 200 stycken . Lokallarbete med flyktingar för att underlätta livet i exil, fortsätter all öka iintresse hos lokalföreningar och distrikt. Internationella träffpunkter, vänkontakleroch vänfamiljer, opinionsbildning, utflykter och besök på flyktingförläggningar,är exempel på sådan lokal verksamhet. Ettsärskilt opinionsbildningsprojekl genomfördes i i syfte attutveckla metoder som förstärker ett positivt bemötande och medmänskligtmottagande av flyktingar i vårt närsamhälle. SRKhar, i samarbete med andra frivilligorganisalioner, på nytt aktiverat aktionenJA rum för medmänsklighet som genomfördes . Aktionens främsta syfte äratt arbeta för alt skapa elt positivt mottagande av flyktingar, motverkafrämlingsfientlighet och rasism och skapa opinion för en generösflyktingpolitik, SRKsflyktingförläggningsverksamhet har avvecklats och upphörde . Genom rapporter och konferenser kommer erfarenheternafrån denna verksamhet all leva vidare såväl i som utomlands. SRKdriver tre rehabiliteringscentra för torterade flyktingar. Dessa finns iStockholm, och . I finns en växande grupp frivilliga professionellasom på olika sätt kan ge slöd åt torterade människor som ännu inte fått sinstatus i reglerad. Sverigesfrikyrkoråd (SFR) och De fria kristna samfundens råd () består av elva, från staten frislående, trossamfund. Dessa kyrkors gemensamma insatser bland invandrare och flyktingar sker genom in vandrar- och flyktingavdelningen, som leds av elt utskott (INFLU). 5 1991/92. INFLU finns även deortodoxa och österländska kyrkornas ekumeniska Skr. 1991/92:80 råd ochRomersk-katolska kyrkan representerade samt tilltrossamfund. Nämnden fördelar statsbidrag lill f. n. sammanlagt 36 trossamfund,av vilka ett 25-tal i huvudsak har medlemmar med invandrar- ochflyktingbakgrund. INFLUsarbete är ett uttryck för SFR/SAMRÅDs "gemensamma strävan att skapa bästamöjliga villkor för invandrare och flyktingar". Verksamheten sker genom: stödtill invandrarnas trossamfund, stödtill SFRs och SAMRÅDs invandrar- och flyktingarbete, opinionsbildningoch politiskt arbete, arbeteför en human flyktingpolitik. Lokaltarbetar församlingar och/eller ekumeniska grupper med slöd till asylsökandeunder väntetiden, med internationella träffpunkter, vänkontakler,lägerverksamhet, studieverksamhet och tolkning av gudstjänster m. m. I vissakommuner pågår samverkansprojekt i flyklingmottagandet mellan ekumeniskagrupper och kommunens funktioner för flyktingmottagande. Ett par församlingardriver grupphem för ensamma flyktingbarn. Deinternationella insatserna förmedlas genom , som är frikyrkosamfundensgemensamma organ för biståndsinsatser i tredje världen. genomfördesomfattande flyktingprogram i , , och . Diakoniasamverkar med Sociala missionen, Svenska missionsförbundets sociala verksamheti , i ett projekt för slöd lill frivillig ålervändring,främst till . I samverkan med in Europé har SFR ochFrikyrkliga studieförbundet \'idareulvecklal en arbetsmetod för att motverka främlingsrädsla/-fientlighetoch rasism. Studieprogram och utbildningar har genomförts under benämningenMångfald och Dialog. JA rum för medmänsklighet är en aktion som Rädda barnen. Svenska röda korset,Svenska flyktingrådel, och frikyrkoråd haråterupptagit, för att förstärka de frivilliga insatserna på lokal nivå, skapaett positivt mottagande av flyktingar och opinion för en generösflyktingpolitik. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag idet föregående har anfört om invandrar- och flyktingpolitiken. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. X Bilagor Skr. 1.Flyktingar och asylsökande i andra länder och världsdelar Redovisningenbygger på uppgifter som inhämtats , huvudsakligen från berördasvenska utlandsmyndigheter. Det måste understrykas att de statistiskauppgifterna inte allltid är helt jämförbara. Dels skiljer sig lagstiftning ochlagtillämpning ål mellan länderna, dels kan statistiken avse snadika men intehelt identiska begrepp. Även mätperioderna kan skilja sig ål. Vissa uppgiftersaknas avseende några länder. Uppgifterna i det följande avser: 1.Antal asylsökande underlidsperioden och deras ursprungsländer. 2.Antal personer som kommit underlidsperioden och som har fått flyktingstatus enligt Genévekonvention. 3.Antal flyktingar undertidsperioden som fåll tillstånd att stanna på andra grunder än Genévekonvenlionen. 4.Ungefädigt antal asylärendendär beslut ännu inle fattals (ärendebalans). 5.Eventuella större förändringari de bestämmelser (motsv.) och den politik som berör flyktingar/immigranter. Underår uppgick t. o. m. oktober månad antalet asylsökande till ca 3 500.Fördelningen på ursprungsland var proportionellt ungefär densamma som under år1990. 2.Totalt fick 700personer konventionsstalus. Dessutom mottogs 747 personer som kvotflyktingargenom UNHCR. 3.Sammanlagt 1 242 personer fickuppehållstillstånd som de facto-flyktingar, 169 personer fickuppehållstillstånd av humanitära skäl och 164 personer fick uppehållstillståndsom flyktingar efter efter att ha ansökt på danska representationer i ullandel. Av olikaarbetsmarknadsskäl fick 2 790 personer uppehållstillstånd. Av dessa var 920personer praktikanter och 720 personer specialister. Den 17 november 1991fanns 3 952 asylsökande inkvarterade i asyl centra och privat i avvaktan på beslut. 5.Förslag om vissa förändringar i utlänningspoliliken behandlas för när- Skr.1991 /92: 80 varande i Folkelinget. Förslagen lar bl.a. sikte på att snabba uppbehandlingen av asylärenden. Beslut kommer sannolikt att fattas under våren1992. 1.År 1990 sökte 3 962 personer asyl (1989 var det 4433 personer) fördeladeenligt följande: Förår 1991 uppskattas antalet asylsökande bli ca 4 400. Ökningen hänger till övervägandedel samman med utvecklingen i . 3.Sammanlagt 1 473 personer fick stanna på andra grunder än Genévekonvenlionen. 4.1slutet av väntade ca 3000 personer i statliga inrättningar. 5.En ny utlänningslag trädde i kraft den Ijanuari 1991 tillsammansmed föreskrifterför lagens tillämpning. Fr. o. m. samma tidpunkt har man lagt om systemen förflyktingmottagande och för finansiering av kommunernas åtgärder för integrationav flyktingar och personer med uppehållstillstånd av humanitära skäl. 1.Under tiden till tog man emot 3006asylansökningar. De flesta kom från följande länder: Frånytteriigare 40 länder har kommit enstaka asylsökande. 2.Under tiden tillden fick 36 personer konventionsstatus. 3.Av humanitära skäl fick 432personer uppehållstillstånd. till den 30 juni 1991beviljades 4600 arbetstillstånd av varierande varaktighet. 4.Antal ärenden i balansen den 30juni 1991 var 2 570. 5.En ny utlänningslag trädde ikraft . ändringarnai lagen gäller beviljande av visum, uppehållstillstånd och Skr. 1991/92:80 arbetstillstånd,behandlingen av asylansökningar, besvärsrätt och annat rättsskydd. Reformernahar ökat utlänningarnas rättsskydd genom att det enligt den nya lagen finns besvärsrätlöver nästan alla beslut som fattas med slöd av utlänningslagen. Behandlingen avenskilda tillståndsansökningar har nästan helt förts över till lokalt plan ochde finska beskickningarna, vilket avses göra behandlingen av tillståndsärendensnabbare och enklare.