prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Omfattningenav verksamhet styrs av framställningar som kommer från andra myndigheter och frånenskilda. Domstolen räknar med attden totala arbetsbelastningen kommer att bestå eller öka under budgetåret1992/93. föreslår i sin fördjupadeanslagsframställning för budgetåren 1992/93 - 1994/95 bl.a. följande. 1.Sedan budgetåret 1986/godtagit förslag om realt oförändraderesurser. Arbetsbelastningen på domstolen beräknas bestå eller öka /93. Verksamheten tills vidare inom ramen för nuvarandemedelstilldelning men ett ökat resursbehov kan fömtses. Den förändring somskett i domarkarriären innebär att två av domstolens sekreterare i framtidenkommer att vara assessorer i stället för som fiskaler. Detta beräknas kommaatt öka lönekostnadema. Domstolen begär en anslagsnivå som svarar mot pris-ochlöneomräknat anslag för /92. 2.Konkurtenskommittén (C1989:03) har i sitt huvudbetänkande (SOU 1991:59) Konkurrens för ökad välfärd föreslagit ändringar beträffandedomstolens arbetsuppgifter och sammansättning. Kommittén har föreslagit att domstolens anslag höjs med 1 500 (XX) kronor. Domstolen anför att kommitténsförslag innebär vidgade arbetsuppgifter för domstolen. 3.Domstolen påtalar att deneuropeiska integrationen också bedöms påverka domstolens verksamhet påolika sätt. 1991/92:100 Föredragandens överväganden -.-. Jag godtar marknadsdomstolensförslag om i princip realt oförändrade utgifterför /93. Jag föreslår därför att rationaliseringskravet reduceras och att medlen återförs tilldomstolen. Jag föreslår också en ökningav anslaget för att förstärka domstolens personal på grund av nya uppgifter som följer av det särskilda avtalmellan , och EG om civilluftfart, förslaget till ett och den nya konkurrenslagen. Jag föreslår att ges en ettårigbudgetram för att kunnaingå i samma budgetcykel som den nya konkurrensmyndigheten. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillMarknadsdomstolen för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1992/93Nytt anslag (förslag) 61 000 000 Jag har i det jag haranfört föreslagit att en ny konkurrensmyndighetinrättas och att () och statenspris- och konkurrensverk (SPK) läggs ner. Ett nytt anslag bör sålunda inrättas. Verksamheten inomden nya myndigheten bör bedrivas enligt de riktlinjer som jag redan harangivit. 1992/93 Anslag Förvaltningskostnader 61 000 000 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillKonkurrensmyndighet för /93 anvisa ett ramanslag på 61 000 000kr. Särskilda utvecklings- och omställningskostnader 1992/93Nyttanslag (förslag) 1 500 000 Inrättandetav en ny konkurrensmyndighet kommer att innebära stora förändringar förden personal som arbetar vid SPK och NO. Mot denna bakgmnd är det av mycket stor vikt att genomförandet kan påbörjas såtidigt som möjligt så att de problem som kan uppstå minimeras. Jag föreslårdärför att ett engångsbelopp på anslås för utvecklings- och omställningskostnader för en nyorganisation under /93.Åtgärdema omfattar särskilda personalinsatser i samband med bildandet avden nya myndigheten. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Särskilda utvecklings- och omställningskostnader för /93 anvisar ettförslagsanslag på I . 1991/92:100 Bil. Särskilda avvecklingskostnader för näringsfrihetsombudsmannenoch statens pris- och konkurrensverk 1992/93 Nytt anslag (förslag) 1 000 Jaghar föreslagit att () och statens pris-och konkurrensverk (SPK) skall upphöra då den nyamyndigheten på konkurrensområdetföreslås inrättas. Under /93 kommer vissa awecklingskostnader att uppstå som börbelasta förevarande anslag. Det ärfråga om personal-, lokal- och övriga förvaltningskostnader under uppsägningstiden.Det går inte att beräkna dessa kostnader, varför de bör bestridas frånett särskilt anslag för /93 som står till regeringensdisposition. Anslaget bör föras upp med . En närmare redogörelse för det trygghetssystem som står till förfogande för övertalig personal finns ibudgetpropositionen 1990/91:100 bil. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Särskildaawecklingskostnader för näringsfrihetsombudsmannenoch statens pris- och konkurrensverk för /93 anvisa ettförslagsanslag på . J. Byggnadsforskning m.m. pp ,991/92:100 Anslagenunder littera J har t.o.m. /92 redovisats i bilaga (elfte huvudtiteln)till budgetpropositionen. Avslutningsvisredovisas åtgärder vidtagna med anledning av ställningstagande i frågan om hörselslingor ioffentliga lokaler. 1990/91Utgift 182 902 341 Reservation 2489 233' 1991/92Anslag 186 600 000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag 178 200 000 'Exkl. Från anslaget betalas bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU) inom samhällsplanerings- samt byggnads- ochanläggningsområdena. Medlenfördelas av statens råd för byggnadsforskning (BFR). Genom forskningspolitiska beslut våren1990 ligger verksamhetens inriktning i huvudsak fast t.o.m. budgetåret1992/93 (prop. 1989/90:90 bil. 20, BoU19, rskr. Rådets verksamhet finansieras under innevarandebudgetår över följande anslag på statsbudgeten. Under huvudtitel: B12. Byggnadsforskning B 13. Under industridepartementets huvudtitel: H4. Rådetbegär att för /93 få meddela beslut om bidrag till forsknings- och utvecklingsarbete inom en ram om192 milj.kr. Beloppet har beräknats inkl. mervärdeskatt. Vidare begär rådet att få fatta beslut som innebärekonomiska åtaganden /93. Besluten bör enligt rådet få fattas inom årsvisaramar om 100, 60, 30, 30 resp. 30 milj.kr. Rådet beräknar medelsbehovet till195 milj.kr. för /93. Genom beslut ligger byggnadsforskningens huvud sakliga inriktning fast fram t.o.m. /93. beslut innebär att de statliga medel som BFR får disponera skall minskas med 12 milj.kr. 10Riksdagen 1991/92. medel i stället anvisas till det teknik-vetenskapliga forskningsrådet. Minskningen fördelas så attrådets beslutsutrymme under budgetåret Bil. 1992/93, efter sedvanlig uppräkning av beslutsramen, minskas med De statiiga medel som BFR får disponera måste också minska till förmånför insatser i det eurof)eiska forskningssamarbetet. vidberäkningen av beslutsramen för byggnadsforskning tagil hänsyn till att förts över till anslaget F 7. investeringar i ADB- ochkommunikationsutmstning har jag beräknat engångsvis.Engångsanvisningen kommer att ersättas med lån iriksgäldskontoret det budgetår rådet tillgodoser redovisningskraven enligt bokföringsförordningen i desslydelse fr.o.m. . Mot bakgmnd avvad jag nu har sagt beräknar jag beslutsramen till 181,9 milj.kr. för den allmänna byggnadsforskningen, exkl. stöd till experimentbyggande,under /93. Beslutsramen har beräknats exkl.mervärdeskatt. Av ramen bör humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet () få disponera 4,1 milj.kr. skall vidfördelningen av dessa medel samråda med BFR. För åtagandensom avser de fem budgetåren efter /93 anser jag att en ram om95, 55, 25, 25 resp. 25 milj.kr är tillräcklig. I dessa belopp inkluderas inte kanslikostnadema hos BFR. Medelsbehovet för /93beräknar jag till . Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. regeringenbemyndigas att medge att rådet får fatta beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. stöd tillexperimentbyggande, inom en 2.regeringen bemyndigas attmedge att rådet får fatta beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. stöd till experimentbyggande, under budgetåren 1993/94, 1994/95, 1995/96, 1996/97 och1997/98 preliminärt inom en ram om , , , . 3.till Byggnadsforskning /93 anvisa ett reservationsanslag på . Stöd till experimentbyggande Prop. 1990/91Utgift 47 563 889 Reservation 10 803 584' 1991/92Anslag 21 000 000 1991/92Anslag exkl. mervärdeskatt 19 871 250 1992/93 Förslag 10000 000 Från anslaget betalas bidrag enligt förordningen(1990:818) om stöd till experimentbyggande m.m. Bidrag lämnas till sådana forskningsinriktade experiment som avser planering, byggande, teknisk förvaltning ellerenergianvändning och som ingår som ett led i forsknings- ochutvecklingsverksamheten hos statens råd för byggnadsforskning (BFR). Rådetbeslutar om bidrag. Stöd får i vissa fall beviljas med förbehåll,vilket innebär att mottagaren - om experimentet lyckas - förbinder sig attbetala ersättning till staten i formav ett engångsbelopp eller löpande avgift. Villkoren för en sådan eventuell ersättning bestäms med särskild hänsyntill riskema med experimentet och det beräknade ekonomiska utfallet. Kostnader för uppföljning och utvärdering m.m. isamband med experimentbyggandetbetalas från anslaget J 1. Bestämmelser om de tidigare lånen tillexperimentbyggande finns i förordningen (1990:916) om vissa lån till forskningsinriktatexperimentbyggande. Rådetbegär att under /93 få bemyndigande att fatta beslut om bidrag till experimentbyggande inom en ram om 40 milj.kr. samt att ett reservationsanslag på 40 milj.kr. anvisas.Dämtöver vill rådet ha bemyndigandeatt för budgetåren 1993/94 och 1994/95 fatta beslut inom en ram om 15resp. Experimentbyggandei full skala med stöd av bidrag är en för byggnadsforskningen specifikarbetsform. Stödet ger möjlighet tillförsök även med stora ekonomiska risker. För beslut om stöd till experimentbyggande /93 föreslår jag enram om 10 milj.kr. Ramen har beräknats exkl. mervärdeskatt. För åtaganden under /94 och1994/95 föreslår jag en ram om 5 resp. 5 milj.kr. Anslagsbehovetför /93 beräknarjag till10 . Jag hemställer attregeringen föreslår att 1.regeringen bemyndigas att medge att rådet får fatta beslut om stöd till experimentbyggande intill belopp om . under /93och att outnyttjad del av denna ram får utnyttjas även under budgetåret1993/94, 2.regeringen bemyndigas att medge att rådet får fatta beslut om stöd till experimentbyggande under budgetåren1993/94 och 1994/95 preliminärt intill ett belopp om . 3. till Stöd till experimentbyggande /93 anvisa ett reservationsanslag på . 1991/92Anslag 1 000 1992/93Förslag 1 000 Underdetta anslag redovisas samtiiga in- och utbetalningar för verksamheten vid (). Anslaget tas upp med ett formellt belopp och skall normalt intefå belastas. För att täcka svängningar ilikviditeten under verksamhetsåret disponerar institutet en rörligkredit. Verksamheten vid SIB finansieras underinnevarande budgetår med basanslag under huvudtitel samtmed projektanslag och uppdragsmedel.Basanslaget skall användas för stöd till sådan forskning som bidrar till en långsiktig kunskapsuppbyggnad försektoms behov samt för forskning inomområden som statsmaktema har angett som viktiga, men där särskilda uppdragsgivare saknas. Övrigverksamhet inom institutet finansieras med uppdragsmedel ellerprojektanslag. Genom forskningspolitiska beslut våren1990 har institutets verksamhet i huvudsak lagts fast undertreårsperioden /91-1992/93. Verksamhetens omfattning och utveckling framgår avföljande sammanställning. 1991/92:100 Bil. Ekonomisk plan (1000-talkr.) 1991/92. Beräknad ändring 1992/93 Institutethar inrättat åtta professurer. Institutet hemställer om 2,5 milj.kr. förfinansieringen av fem professurer. Vidare hemställer institutet om 1,4 milj.kr. för doktorandtjänster, som utgör ettviktigt komplement till professurema. Institutet verkar inom ett intemationellt settlivaktigt område. Institutet hemställer därför om . förfinansiering av gästforskare. Institutethar numera inga möjligheter att inom ramen för basanslaget bedriva större empiriska undersökningar. Ettprogramarbete för en ny bo-stadsanvändningsstudiehar genomförts med stöd av särskild finansiering från . För att säkerställa genomförandet av studien hemställerinstitutet om 2 milj.kr. som en delfinansiering. SIBfår inom ramen för förvaltningsanslaget tillsätta de åtta professurer som nuhar inrättats. Jag finner emellertid inte skäl att föreslå ytteriigare resurser för detta ändamål. Institutet bör prövamöjligheten att helt eller delvisfinansiera tjänstema med extema medel. Jag är inte heller beredd att tillföra extra medel för finansiering avdoktorander och gästforskare. För kostnaderför det fortsatta arbetet med projektet i bebyggelsen (ELIB), somtidigare har finansierats över elfte huvudtiteln, 11Riksdagen 1991/92. har jag beräknat 3,2 milj.kr.engångsvis. För investeringar i ADB- och Prop. 1991/92:100kommunikationsutmstning har jag beräknat . 13gångsanvisningen för ADB-utmstning kommer att ersättas med-lån i riksgäldskontoretdet budgetår institutet tillgodoser redovisningskraven enligtbokföringsförordningen i dess lydelse fr.o.m. . Medel har tidigare anvisats för det pågåendeprogramarbetet för en ny bostadsanvändningsstudie. Vad gäller finansieringen avdet fortsatta arbetet bör SIB söka få till stånd en samfinansiering i förstahand med sektoms intressenter. Jag beräknarstatens bidrag till institutet för /93 till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillStatens för /93 anvisa ettreservationsanslag på . 1990/91Utgift 47 795 000 Reservation O 1991/92Anslag 49 062 000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 53 625 000 Jag har ovanunder anslaget J 3. beräknat statensbidrag till institutet till . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Bidrag till för /93anvisa ett reservationsanslag på . 1990/91Utgift 1 000 000 Reservation O 1991/92Anslag 1000 000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 810 000 Under dettaanslag redovisas medel för utmstning tillstatens . 1991/92:100 byggnadsforskning. Detta anslag avser särskilda lånertiedel somställs till institutets förfogande för anskaffning av utmstning. De medel som tas ianspråk skall vara ränte-ochamorteringsfria . Därefter skall lånet amorteras ochförräntas. Jag beräknar att 810 000 kr.behöver anvisas för ändamålet. Jag hemställer att regeringenföreslår att till : Utrustning för /93anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador 1990/91Utgift 93 000 000 1991/92Anslag 85 000 000 1992/93Förslag 100 000 000 Från anslaget betalas ut bidrag till fonden förfukt- och mögelskador. Fondenförvaltas av kammarkollegiet som, efter beslut av fondens styrelse, ombesörjerutbetalning av medel från fonden. Fondens medel disponeras för sådana bidrag tillenskilda som följer av förordningen(1985:1119, ändrad senast 1991:30) om den statliga fonden för avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus,m.m. samt för bidrag för vissaforskningsändamål. Ur fonden får också bestridas kostnader för kansli-och utredningskostnader. Beslut om bidrag får under budgetåren1985/86-1991/92 meddelas inom en ram av 330 milj.kr. Med stöd av lagen (1985:1040) om rätt för enskadenämnd att besluta i vissafrågor om avhjälpande av fukt- och mögelskador, har regeringen överlämnat särskild partssammansatt nämnd - småhusskadenämnden - att i vissa fallbesluta om avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus. Fondstyrelsen har enligt förordningen om fondenatt följa småhusskade-nämndens beslut. Med stöd av beslut den 13 juni 1991kommer nämnden att avvecklas (prop.1990/91:150 bil. 11:10, FiU37, rskr. Beslutet innebär bl.a. att de skadefall som kommit in till nämndenfrån och med den 1 juli 1991behandlas av fondstyrelsen inom ramen för det statliga stödet till fukt-ochmögelskadade småhus. Nämnden finns kvar fram till dess att de ärendensom finns hos nämnden slutiigt avgjorts. finnsett kansli som också bereder och föredrar ärenden hos den statliga fonden. Fonden för fukt-och mögelskador Prop.1991/92:100 Den15 hade sammanlagt 3 513 ansökningar kommit in. Av dessa har småhusskadenämnden överiämnat 2 372 till denstatliga fonden för prövning. Hosfonden hade 2 100 ärenden slutligt avgjorts och200 ärenden delvis avgjorts. finns fyra ärenden hossmåhusskadenämnden som ännu inte har avgjorts slutiigt. Av de 2 300ärenden som slutligt eller delvis avgjorts hos fonden har 1 386 ansökningar bifallits. Besluten om bifallinnebär att cirka 168 milj.kr. ställts direkt till sökandenasförfogande. Beslut om rätt till stöd- dvs. delvis avgjorda ärenden - beräknas medföra ytterligare kostnader för fonden om cirka 30 milj.kr. Fram till den 15augusti 1991 hade fondstyrelsensåledes beslutat om stöd intill ett belopp om sammanlagt ca 198 milj.kr. Ärendetillströmningen kulminerade med över900 nya ärenden. .'\ntalet nytillkommandeärenden beräknas för till ca 600, vilket iir samma antal som . Fondstyrelsen bedömer att ramen för beslut omstöd behöver vidgas med 125 milj.kr. fram till och med budgetåret1993/94, dvs. från 330 milj.kr. till 455 milj.kr. Behovet av medel för utbetalningar /93 beräknar fondstyrelsen,med hänsyn till förskjutningen mellan beslut och utbetalningar, till100 milj.kr. Stödet för avhjälpande av fukt-och mögelskador i småhus har funnits . Ett betydande antal egnahemsägare har därigenom fått hjälp att reparera skador i sina hus. Därigenom har mångasociala och ekonomiska problem för enskilda kunnat begränsas. Enligt minbedömning bör nu de allvarligaste fukt- och mögelskadoma i småhusbeståndet haundanröjts. Av det skälet finns det anledning att ompröva stödet. Jag förordar således att stödet för avhjälpande avfukt- och mögelskador i småhus nuslopas. I avvaktan på beslut föreslår jag att bidrag får beviljas endast om ansökan kommit in tillfonden före . Ansökningar som kommit in före nämndadag får självfallet behandlas i enlighet mednu gällande bestämmelser. Mot bakgmndav att drygt 600 ärenden finns hos fonden , bedömer jag att fondstyrelsen behöver fortsätta sin verksamhetåtminstone fram . Jagavser att i annat sammanhang återkomma till frågan om tidpunkten förnär fondens verksamhet skall upphöra. har tidigare medgett att sammanlagt 330milj.kr. tas i anspråk för bidrag till fonden. För att fonden skallkunna fullgöra sina åtaganden i enlighetmed vad jag just har sagt, behöver det tillgängliga utrymmet för bidragvidgas med 25 milj.kr. till 355 milj.kr. Anslaget /93 bör föras upp med ett belopp om . Jag hemställer att regeringenföreslår att 1.godkänna att den statiiga fonden för avhjälpande av fukt- ochmögelskador i småhus avvecklas, 2.medge att ramen för bidragtill fonden för fukt- och mögelskador vidgas till , 3.till Bidrag till fonden förfukt- och mögelskador för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . 1991/92:100 Bil. Bidrag till åtgärder motradon i bostäder' 1992/93Nytt anslag (förslag) 20000 00 'Medel för åtgärder mot radon anvisas under innevarandebudgetår på anslaget 6 8. under elfie huvudtiteln. Bidrag till åtgärder mot radon beviljas enligtförordningen (1988:372) om bidragtill åtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas om radondotterhalten i husetöverstiger det gränsvärde som anger som godtagbart urhälsoskyddssynpunkt. Bidrag lämnas av skälig kostnad för de åtgärder kommun finner nödvändiga.Bidraget är maximerat till . Under /90 beviljades369 bidrag till ett belopp av 4,4 milj.kr. Under /91 var antaletbidrag 946 och det utbetalade beloppet uppgick till 1L2 milj.kr. Den 1 juni 1990sänktes gränsvärdet från /m' till /m'. Antalet bostäder med radondotterhalter över /m' är ca 40 000 medanantalet bostäder med radondotterhalter över /m' är ca 130 000. Verket fömtser därför en markant ökning avbidragsansökningar efterhand. Med hänsyn härtill beräknar verket behovetav medel för utbetalning till 15 milj.kr.under /92 och till 20 milj.kr. under /93. Jagberäknar i likhet med behovet av medel för radonbidrag under budgetåret1992/93 till 20 milj.kr. Prop.1991/92:100 Hemställan Bil.13 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till åtgärder mot radon i bostäder för /93 anvisa ettförslagsanslag på . Iskrivelse (rskr. 1990/91:11) anmälde talman till regeringen att samma dagbifallit vad bostadsutskottet hemställti betänkandet 1990/9 l:BoU2 om egenskapskrav beträffande byggnader. beslut innebar bl.a. attriksdagen givit regeringen till kännavad utskottet anfört beträffande hörselslingor i offentliga lokaler. Enligt utskottets mening borde regeringen närmareöverväga på vilket sätt man börutforma gällande regler så att kravet på att offentliga lokaler förses medhörselslingor verkligen efterlevs. Regeringen uppdrog den 21 febmari 1991 åt boverketatt i enlighet med vadbostadsutskottet anfört lämna de förslag eller genomföra de åtgärder somriksdagens tillkännagivande kunde föranleda. redovisade sitt uppdrag den 24 maj 1991.1 likhet med bostadsutskottetkonstaterade att det krav som finns på hörselslingor i offentiiga lokaler kan behöva förtydligas.Boverket föreslår därför att frågan behandlas i arbetet med den översyn avnybyggnadsreglema (BFS 1988:18) som är planerad . I avvaktanhärpå föreslår verket att det skall gå utmed en bred information till allaberörda om innebörden av gällande regler. Enligt vad jag erfarit har beaktatfrågan i det förslag till ombyggnadsreglersom är under arbete. Den av verket föreslagna informationsverksamheten harockså inletts. Jag anser att de vidtagna och planerade åtgärdema är tillräckliga för attuppnå en förbättrad efterlevnad av kravet på hörselslingor i offentligalokaler. 1991/92:100 Förslag till Bilaga 13:1 gjj 13 Lag om upphävande av lagen (1984:477) om beslutanderätt för turistråd. Härigenomföreskrivs att lagen (1984:477) om beslutanderätt för turistråd skallupphöra att gälla vid utgången av . Vad som i 2 § den upphävda lagensägs om tystnadsplikt skall dock fortfarande gälla. Prop.1991/92:100 Bilaga ;, jj Sammanfattning av betänkandet (SOU 1991:59) Konkurrens för ökad välfärdi den del det avser konkurrensvårdens organisation (kap. 7, 17 och 18) Konkurrensrätten rör frågor av enofta speciell karaktär. Det är därför befogatatt behålla som specialdomstol på området. Domstolenskompetens utnyttjas bäst om den får pröva även frågor om konkurrensskadeavgift,skadestånd och utdömande av vite. Principiella skäl som är särskiltframträdande i fråga om sanktionsavgift och skadestånd talar för att dess beslut, med tillämpning av de vanliga reglemaom prövningstillstånd, skall kunnaöverklagas till högsta domstolen. Kommittén föreslår att i målenligt konkurrenslagen bör ha en sammansättning utan intresseledamöter. Motivetför detta är att domstolen ävenskall döma ut sanktionsavgifter och vite och pröva frågor om skadestånd. Med hänsyn till det europeiskaintegrationsarbetet är det också enfördel om intemationellt erkänns som en av partsintressenoavhängig domstol. Kommittén anseratt det är viktigt att kvalificerad ekonomisk expertis finns företrädd i och att det sker en breddning av de ekonomiskaexpertemas erfarenhetsbakgmnd. För att effektivisera den konkurrensfrämjandeverksamheten föreslås organisatoriskaförändringar som bl.a. innebär att NO och SPK sammanförs till en ny myndighet med benämningenkonkurtensverket. Syftet med sammanslagningenär dels att bättre integrera NOs och SPKs verksamhet och bättre utnyttja tillgängliga resurser, delsatt höja den professionella kompetensenoch myndighetemas förmåga att lösa sina uppgifter. - utredningsverksamhet och information om rådande marknadsförhållan den i syfte att underlätta för olika aktörer på marknaden att agera såatt en effektiv konkurtens uppnås, - åtgärder för attundanröja konkurrensbegränsningar genom tillämpning av konkurtenslagen ienskilda fall, - avreglering och åtgärder för att främja konkurtensinom offentlig sektor. Kommittén föreslår att konkurrensverket skall organiserasi följande - Branschenheter för tillämpning av konkurtenslagen - Utredningsenheter förbranschutredningar, avregleringsutredningar och analyser av effektema avkonkurtensbegränsningar Verket bör ledasav en styrelse utan partsföreträdare och en generaldirektör som utses avregeringen. Benämningen NO utgår. Vid verket bör finnas vissa stabsfunktioner, bl.a.för juridiska konsul tationer och intemationellakontakter. Till verket bör även vara knutet ett konkurtensråd och ett forskningsråd. Totalt bör det vid verket finns ca125 tjänster, dvs. omkring 50 färre Prop. 1991/92:100 tjänster än vad NO ochSPK har. resursbehov g-j ,, beräknas uppgå till ca60 milj.kr. Kommitténs förslag till organisatoriska förändringar beräknassammantaget kunna leda till en besparing för statsverket på . bör i huvudsak varaanslagsfinansierat. Av utredningsverksamheten bör dock ungefär 1/3 varauppdragsfinansierad med regeringskanslietoch det statiiga kommittéväsendet som beställare. Bilaga 13.3 Prop.1991/92:100