prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — periodiskt understöd eller därmed jämföriigperiodisk intäkt, som icke utgör vederlag vid avyttring av egendom, iden mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 avanvisningarna till 46 § icke ärberättigad till avdrag för utgivet belopp; stipendium somär avsett för mottagarens utbildning och inte utgör ersättning för arbete somhar utförts eller skall utföras för utgivarens räkning; stipendium somär avsett för andra ändamål och som inte utgår periodiskt och inte utgör ersättning för arbete som har utförts eller skallutföras för utgivarens räkning; studiestödenligt 3 eller 4kap. studiestödslagen (1973:349), internatbidrag, studielån och resekostnadsersättning enligt6 och 7 kap. samma lag samt sådantsärskilt bidrag vilket enligt av regeringen eller statlig myndighetmeddelade bestämmelser utgår till dehagare i arbetsmarknadsutbildning samt meddem i fråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav den bidragsberättigade icke göra avdrag förkostnader som avsetts skola bestridas med bidrag av förevarande slag; allmäntbarnbidrag och förlängt barnbidrag, samt barnpension enligt lagen om allmänförsäkring till den del pensionen efter varje avliden förälder inte överstiger0,4 basbelopp; lön eller annan gottgörelse, för vilken skalleriäggas skatt enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt; kontantunderstöd, som utgives avarbetslöshetsnämnd med bidrag av statsmedel; handikappersättning enligt 9 kap. 2 och 3 §§lagen om allmän försäkring, sådan delav vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ samma lag som utgör ersättningför merkostnader, ersättning för meratgifter för resor enligt 3 kap. 7 a § samma lag eller enligt 3 kap. 5 d §lagen om arbetsskadeförsäkringeller 10 § lagen om statligt personskadeskydd, särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt pensionstilläggtill folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barnsamt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag,som utgår av kommunala eller landstingskommunala medel till denvårdbehövande; kommunalt bostadstillägg enligt lagen (1962:392)om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension; kommunaltbostadstillägg till handikappade; bostadsbidragsom avses i lagen (1988:786) om bostadsbidrag; bidrag enligtlagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn; ersättning somfastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna medel till den som utan att det skett yrkesmässigt inställt siginför domstol eller annan myndighet,om ersättningen avser reseersättning, traktamente eller ersättning förtidsspillan; hittelön samt ersättning till den som i särskilt fall räddat person elleregendom i fara eller bidragit tillavslöjande eller gripande av person som begått brott; sedvanligersättning till den som lämnat organ,blod eller modersmjölk; tävlingsvinst sominte hänför sig tävlingsvinst som inte hänför sig till anställning eller uppdrag och till anställning eller uppdrag och 24 Nuvarandelydebe Föreslagen lydebe Prop. 1991/92; 100 8 somutgår i annan form än kontant som utgår i annan form än kontant eller därmed likställd ersättning, eller därmed likställd ersättning, om vinsten avser minnesföremål el- omvinsten avser minnesföremål el ler värdet inte överstiger 0,01 bas- ler värdet inte överstiger 0,03 bas belopp avrandat till närmaste beloppavrundat till närmaste hundratal kronor; hundratal kronor; sådan gottgörelse för utgift eller kostnad somarbetsgivare uppburit från personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag ickemedgivits vid taxering, vid första tillfälle dylika medel finnas istiftelsen; gottgörelse som arbetsgivare uppburit frånpensionsstiftelse, till den del stiftelsen ej ägt andra medel för att lämnagottgörelsen än sådana för vilka avdrag icke åtnjutits vid avsättning till stiftelsen; intäkter av försäljning av vilt växande bär och svampar samt kottar som den skattskyldige själv plockat till den del intäkterna under ett beskattningsår inte överstiger och inte kanhänföras till näringsverksamhet som utgör rörelse eller till lön eller liknande förmån; ränta enligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskattoch gåvoskatt, 69 § I och 2 mom., 69a § tredje stycket eller 75 a § fjärde stycket uppbördslagen (1953:272), 36 §3mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt, 22 § tullagen (1973:670), 20 § lagen(1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar, 5 kap. 13 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 40 §lagen (1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter, 24 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 32 och 34§§ tullagen (1987:1065); ränta som enligt bestämmelserna i 3 kap. 23 § 4och 5 lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter inte redovisasi kontrolluppgift om sådan ränta för den skattskyldige under ett beskattningsårsammanlagt inte uppgår till . Beträffande ersättning som utfaller på grund avavtalsgruppsjukförsäkring gällersärskilda bestämmelser i 32 § 3 a mom. och punkt 12 av anvisningarnatill 22 §. (Sevidare anvisningarna.) Denna lag träderi kraft den och tillämpas första gången vid 1993 årstaxering. IIOrganisation av stöd till regeringskansli och myndigheter m. m. 1991/92:100 Bil.S Utredningar m. m. 3 508 878 000 Ersättning till postverket m.fl. för bestyret med Statlig lokalförsörjning och fastighetsförvaltning Täckning av merkostnader för lokalkostnader m. m. Vissa investeringar m. m. , och kostnader för statsskuldens förvaltning Kostnader för upplåning och låneförvaltning Vissa centrala myndigheter m. m. Inredningoch utrustning m. m. Statistik, register och progonoser 435033000 Folk- och bostadsräkningar 1 5 76 000 80 F. Statliga arbetsgivarfrågor Statens löne- ochpensionsverk 1000 Vissa avtalsstyrda anslag 23274000 Bidrag till Statshälsan 345 280000 91 7.Täckning av merkostnader för löner och pensioner Trygghetsåtgärder för statsanställda 61738000 Prop.1991/92:100 Bil.S 99 I. Förvaltningskostnader 144787000 Räntebidrag m.m. 29310000000109 5. Investeringsbidrag förbostadsbyggande 6600000000111 6. Tilläggslån för vissa reparations-och ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus 220000000 113 7.Åtgärder i bostadsområden med stor andel out- hyrdalägenheter m. m. Bidrag till förbättring av boendemiljön 1000000 Vissa lån till bostadsbyggande 1 000000 11711.Statligkreditgaranti för bostadsanskaffningslån 1000 11812.Bonusränta för ungdomsbosparande 2000000 Bidrag ochersättningar till kommunerna Skatteutjämningsbidrag till kommunernam.m. Bidrag till kommunerna med anledning av avskaf- fandetav den kommunala företagsbeskattningen 879172000 Prop.1991/92; 100 Bil.S Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon Kostnader för vissa nämnder Höjningav grandkäpitalet i Nordiska investeringsbanken Bidragtill EFTA:s fond för ekonomisk och social utjämning Övriga frågor inom område 144Bilaga 8.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icketillhör 145Bilaga 8.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) Regeringens proposition 1991/92:100 Bilaga 9 (åttonde huvudtiteln) 1 1991/92. Bilaga 9 tillbudgetpropositionen 1992 Tillutbildningsdepartementets verksamhetsområde hör det obligatoriska och det frivilliga skolväsendet, folkbildningen,den grundläggande högskoleutbildningen, forskningen och forskarutbildningensamt studiestödet. Departementet svarar inom även förärenden rörande samordning av forskningsfrågor och samefrågor. Inom skolan skall gränsen mellan skolans ochbarnomsorgens mål och uppdrag vara tydlig. Den flexibla skolstartsåldern vidsex eller bibehålls. För att skapa en verklig frihet för elever ochföräldrar att välja skola kommer det kommunala skolmonopolet att brytas uppoch ett system med skolpeng att införas. Statsbidraget för elever i friståendegrundskolor räknas upp till samma nivå som bidraget är per elev i denkommunala . För fristående skolor på gymnasial nivå räknas bidragetupp så att alla skolor med likartade utbildningar får mer likartade bidrag perelev. Specialskolorna får ytterligare 4,2 milj. kr. för elevers hemresor och 3milj.kr. för att förbättra lärarrekryteringen. En proposition om nytt belygssytem för ochgymnasiet skall läggas fram . kommer även en ny läroplanför , gymnasiet och den kommunala vuxenutbildningen att läggas fram. Riksdagsbeslutet om en förlängning av all gymnasialutbildning till ligger fast. Om kommunerna väljer att starta den nyautbildningen redan nästa läsår får de till följd av det ansträngdastatsfinansiella läget i huvudsak själva finansiera genomförandet. Inomgrundläggande högskoleutbildning genomförs viktiga reformer. Det är viktigt att lärarna har omfattande kunskaper isina ämnen för atl eleverna skall få bästa möjliga undervisning. Regeringenkommer att föreslå att en ny utbildning startar redan hösten1992. Denna utbildning skall bygga på fördjupade ämneskunskaper och erbjudasparallellt med den nuvarande senarelärarutbildningen för årskurserna 4 - 9 igrundskolan. Regeringen kommer att sända ettdiskussionsunderlag Prop. 1991/92:100 om del fria tilluniversitet och högskolor för synpunkter. 9 Stora delar av denstatliga detaljstyrningen och regleringen avskaffas. Förulsällningarna skaprövas för atl i några fall pröva stiftelseformen. Kvaliteten i den högre utbildningen skall höjas till inlernalionell loppnivå. Regeringenkommer därför all sända ut elt förslag om förslärkning av kvaliteten igrundutbildningen för synpunkter. Ilögskoleadministrationen moderniseras och anpassasefter den fria högskolans krav enligt vad regeringen föreslagit i enproposilion . tillkommer 3000 platser vid universiteten och högskolorna utöver de2000 som tidigare föreslagits. Tyngdpunkten läggs på längre kvalificeradeutbildningar. Särskill förstärks de tekniska, naturvetenskapliga humanistiskaoch konstnärliga utbildningarna. Hälften av de nya platserna är vikla för lärarutbildningen. Fram t. o. /% tillkommer yiierligarc 12 000 årsstudieplatser. Kunskap måste sättas före allmän arbetslivserfarenhet,varför regeringen ändrar antagningsreglerna tillhögskolans linjer . Hälften av platserna för dem som antas påhögskoleprovet skall till.sättas enbart efter provresultatet. Hög prioritet ges åt forskning och forskarutbildning.1990 års forsk-ningspoliliska beslut fullföljs. Omvandlingen avutbildningsbidrag för doktorander till doktorandtjänster påskyndas. tillförs för forskningssamarbete med EG. års forskningspolitiskabeslut kommer en omfattande belysning att göras av den svenska forskningensstatus. Löntagarfonderna skall avvecklas och resurser frånfonderna skall tillföras forskningen. En proposition om delta kommer atl läggasfram . Forskningsberedningen får en ny roll och vidgas till att bli eti nätverk för forskare.Ett årligt pris utdelas till landetsmest lovande yngre forskare. En förbättring av högskolans lokaler inleds som ett ledi regeringens strävan alt stärka kvaliteten inom högskoleutbildningen ochforskningen. En plan för de åtgärder som i första hand bör vidtas under de närmasteåren presenteras. Planen innebär att ett statsfinansiellt utrymme 3V 300 milj.kr. avsätts till lokalförbättringar inom högskolan. Långsiktigt gäller att tillgängliga resurser i förstahand bör satsas på sådana investeringar som bidrar till att skapa största möjliga stimulans för utvecklingen sett iett nationellt perspektiv. Detta synsätt leder lill en prioritering avlokallösningar som innebär atl man tillgodoser behov av samlade kreativamiljöer för utbildnings- och forskningsverksamheten. I den plan som nupresenteras avsätts därför resurser för all möjliggöra nybyggnad för fysik ochmätteknik inklusive kemi och biologi i , om- och tillbyggnad avlokaler viil tekniska högskolan i , tillbyggnad för mikroelektronikvid tekniska hög- skola ochsamlad lokallösning för ulbildning och forskning i ekonomämnen viduniversitetet i . Vidare föreslås medel till bättre lokallösningar förhögskolorna i /, /, ochTrollhät-tan/Udddevalla saml för i . För allmän upprustning av lokaler avsätts en summa avlotalt ca 310 milj. kr. för budgetåren 1992/93 och 1993/94 sammantagna. Integrationen med EG skall genomsyra helautbildningsväsendet. T.ex. tillsätts nu ett råd för alt främja det europeiskasamarbetet inom högre utbildning och forskning. Med hänsyn till det statsfinansiella lägel genomförsolika besparingar inom område. Folkbildningsrådelfår 300 milj. kr i minskade anslag.Sektorsbidraget till komvux minskas med . Stimulansbidraget tillförbättringar av den fysiska miljön och bidraget till utrustning för gymnasierm. m. slopas. Studielånemöjlighelen i studiehjälpen avskaffas. Resurserna förkorttidsstudiesiöd och internatbidrag minskas med 150 milj. kr. Anslaget tillutvecklingen av skolväsendet minskas med . Bidrag till fackligaorganisationer, vissa yrkesorganisationer och till löntagarorganisationerslopas. 1991/92:100 Bil. Detoffentliga skolväsendel 33 339 Folkbildning 2 243 Grundläggande högskoleutbildning m.m. 7 272 Forskningoch forskarutbildning 6 428 Totalt'(milj.kr) 58 464 1Den Lulata summan Ibr 91/92 redovisas exkl. anslagen tor kultur uchmediaverksamhet. i99i/92;ioo Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde . Föredragande:Statsrådet vad avser frågorna punkterna 1, 3, 4, 5 och littera A, D, E,F och G; statsrådetAsk vad avser punkten 2, littera B och C. Minanmälan av delta avsnitt sker efter samråd med statsrådet . Jag vill inledningsvis belysa några principer ochutgångspunkter fÖr förändringsarbelet inom det svenska utbildningsväsendet.Därefter redovisas vissa större frågor inom skola, folkbildning, högskola,forskning och forskarutbildning. Det svenska utbildningsväsendet är nu inne i elt skedeav snabbare och mer genomgripande förändringar än under hela efterkrigstiden.Skälen lill della är flera och speglar del förnyelsen av samhället och tänkandet i stort. Strukturella ochteknologiska förändringar gör all kunskaps- och informationsmängden ökar i endramatisk takt. Inom de flesta sektorer har också utvecklingen gåttfrån storskaliga, enhetliga och likformiga lösningar till en inriktning på mångfald och decentralisering av makt ochansvar. Det är regeringens grundsyn atl enskildas, familjers ochinstitutioners frihet och kreativitet bäst tillvaratas då samhälleligauppgifier löses på lägsta effektiva nivå. Även på andra områden än det striktekonomiska har individnära och varierande lösningar visat sig vara effektivare än de standardiserade och planmässiga. Mångfald och decentralisering är det enda sättet atthantera den växande och snabbt föränderliga kunskapmassan. Det är också delbästa sättet, i en föränderlig värld, att minimera risken för misstag. Förutbildningsväsendet, liksom för andra samhällssektorer, ställer detla nya kravpå kvalitet, flexibilitet och lyhördhet för förändringar. Utbildningsverksamheten har sedan efterkrigstidenkännetecknats av en stark central styrning. Större delen av verksamheten harvarit reglerad i detalj genom lagar, förordningar ochstatsbidragsbestämmelser. Därför är också det uppdämda förändringsbehovetstort. har dock en betydandedecentralisering skett inom skol- och högskoleväsendet. Syftet har varit attgöra skolan mer mål- och resultatorienterad. Genom att lägga ansvaret förverksamheien längre fram i organisationen, d.v.s. hos kommuner och skolor, äravsik- tenatt åstadkomma ett bällre resultat av arbetet i skolan. Ytterligare steg Prop. 1991/92:100 i detla reformarbete kommer att tas under del kommande året.Decen- Bil. 9 traliseringen är en förutsättning för atl mångfald, valfrihetoch flexibilitet skall uppnås. Reformeringen av skolväsendel skall också sessom en första elapp i en allomfattande förnyelse och modernisering av utbildningsväsendeti sin helhet. Även den internationella politiska utvecklingen ökarförändringsbehovet i utbildningsväsendet. På bara har den politiskakartan i genomgått de största förändringarna sedan första världskriget.Möjligheterna lill ett fritt utbyte av varor, idéer och kontakter har därmedökat dramatiskt. Internationaliseringen och den europeiska integrationenmotiverar atl svenskt utbildningsväsende på många områden ansluter lill utvecklingeninom EG. Utvecklingen innebär också att det internationella perspektivet måsteprägla utbildningen och dess organisation. ERASMUS-avtalel skapar nyamöjligheler för studenter från att studera utomlands, som detger svenska högskolor nya impulser. ger oss möjlighet all delta i alla EG:s utbildningsprogram. Kontakterna med tidigare stängda grannländer är viktigaför utbildning och forskning i . I regeringsförklaringen framhålls detspeciella ansvar har för all bistå de baltiska nationerna. Detla gällerinte minst på utbildningens område. Flera initiativhar redan tagils, bl.a. har de nordiska utbildningsministrarna tillsammans medsina baltiska kollegor kommit överens om ett program för bilateralainsatser inom områden som lärarutbildning, språkundervisning och demokratiseringgenom utbildningsinsatser. Fler insatser inom såväl skolans som högskolans ochforskningens område kommer atl följa. Internationaliseringen ställer nya kunskapskrav. Inteminst handlar det om de slora europeiska språkens ställning. Regeringen harredan i regeringsdeklarationen understrukit språkutbildningens höga prioritet.Detta har särskill framhållits i de nya direktiven lill läroplanskommittén (Dir. 1991:117). Vissa frågor kringskolans internationalisering bereds också av en särskild utredare (). Även om iniernalionaliseringen ställer stora krav påutbildningsväsendet, förtjänar det all påpekas alt den integration som nupågår likväl handlar mer om möjligheter än om krav. Nya möjligheler öppnas försvenskar alt utbilda sig och för att få del av det internationella kunskaps-och idéflödet. Utbildningens kvalitet måste kunna mätas och mäta sig iinternationella jämförelser. Det är angelägel all sådana jämförelser görs.Sverige är av den anledningen med i många institutioner för internationella utvärderingaroch kunskapsjämförelser. Av den anledningen har regeringen också anhållit hos om en speciellgranskning av högskola och skola, med särskild inriktning på de kommandeförändringarna av högskolan. Granskningen kommer all genomföras och redovisasunder 1992. Delfinns anledning att kritiskt granska utbildningsväsendets resul- Prop.1991/92:100 tat. Inte minst därför att en snabb utgiftsutveckling inle tycksföljas av Bil. 9 motsvarande kvalitativa förbättringar. satsar, ijämförelse med andra industriländer, mest resurser på ulbildning. För all dettaskall vara rimligt måste vi också prestera loppresullat. Att vi iinternalionella undersökningar uppvisar medelmåttiga resultat, även om detfinns många och vikliga undanlag, kan inte vara tillfredsställande om vi skallkunna bevara vår position som industriland. Del är inle acceptabelt attexempelvis andelen gymnasieelever som går vidare och slutför högskolestudierär lägre än i många konkurrentländer. Produktiviletsdelegationen (SOU 1991:82) har pekat pånågra problem som också är viktiga utgångspunkter för utbildningsväsendets förändringsarbete: - har världens dyraste grundskola, men kvaliteteni utbildningen har inte stigit i takt med resursinsatserna. - Studieresultaten är otillräckliga, delvis beroende påpedagogiska experiment. - Industrianställda i har jämfört med motsvarandegrupper i några viktiga konkurrentländer lägre ulbildning. - Antalet utexaminerade från högskolan är relativt litet. - Utbildningen klarar inte tillräckligt väl industrinsbehov. - Systemet för dimensionering av den högre utbildningenär stelt. Detta förtjänar att understrykas även mot bakgrund av utbildningensväxande betydelse för näringslivels utvecklingskraft och konkurrensförmåga.Utbildningsväsendet är en alllviktigare del av en nations institutionella infrastruktur. När under några decennier utvecklades lill en av världens rikaste och mestframstående industrinationer spelade folkskolan en avgörande roll för alt höjaoch sprida kompetensnivån. När nu den snabba förvandlingen från industrisamhällelill kunskapssamhälle äger rum, ställs åter höga krav på ulbildning och kompetenshöjning.Utmaningen är, liksom det var för folkskolan, att förena bredd medkvalitet. Skillnaden är all kvalitetskraven stiger och all dimensionen"excellens" får en ännu större tyngd i ett hårdnande internationelltkonkurrensklimat, där kunskap med hög kvalitet blir ett avgörandekonkurrensmedel. Förändringsarbelet i utbildningsväsendet utgår frånkvalitetskravet. All utbildning skall ställa krav och i alla utbildningsformer skall det mätas alt kraven uppnås. Kvaliteten främjas genom en ökad mångfald. Dengenomgående ambitionen, från grundskola till högskola och forskning, är attskapa en större mångfald av ulbildningsvägar och kursinnehåll, av utbildningsenhetermed skilda former av ägande och organisation, av pedagogik och av system förexempelvis antagning. Ökad mångfald och flexibilitet är en väg all tillmätaindividuella val och intressen större betydelse. Del är också ett sätt attanpassa utbildningsväsendet till en värld där kunskapskraven, liksomspelreglerna, är Som konstaterats tidigare, är en mångfald av lös- Prop. 1991/92:100ningar också ett sätt all åstadkomma pedagogisk förnyelse som Bil. 9 enhetslösningarnas risk för enhetliga misslyckanden minimeras. är del viktigt att slå fast att regering ochriksdag har det övergripande ansvaret för alt det finns tillgång lill ulbildning på likvärdiga villkor ialla delar av landet. är obligatorisk i den meningen atl del råderskolplikt men därav följer också en rält till utbildning av god kvalitetoavsett var man bor och oavsett social bakgrund. När del gäller de frivilligaskolformerna, gymnasieskola, vuxenutbildning och högskola är del angeläget attgarantera tillgängligheten d.v.s. all utbildningen finns alt tillgå inomrimliga avstånd från hemorten. Det förtjänar dock att understrykas atl syftet meddecentralisering och avreglering är alt detla arbete inte skall begränsas till staten. Del viktiga kraftfältet förbeslut och ansvar skall på skolans område finnas mellan föräldrar, elever ochden enskilda skolenheten och i högskolan mellan högskolan och de studerande.Utgångspunkten för decentralise-ringsslrategin för skolan är alt kommunernaskall sprida vidare till skolenheterna och lärarna och även till elever och föräldrar nya möjlighelersom den statliga avregleringen har givit. Det är viktigt att konstatera atl eltmer decentraliserat utbildningsväsende kan innebära större möjligheter tillpersonliga val. Därmed innebär del också elt ansvar och en skyldighet förfamiljer och studerande atl göra aktiva val och positiva ställningstaganden närdet gäller sin egen eller sina barnsulbildning. Ambilionen är också all den statliga styrningen iförsta hand skall reglera likvärdighelen och en lägsta kvalitet och minstagodtagbara omfattning på utbildningar, men aldrig en högsta nivå och sällanmetoderna. Genom att den statliga styrningen blir mindre, klarare och koncentreradtill vad som är väsentligt kommer dock den styrning och kontroll som slalenlikväl fullgör, också all bli merauktoritativ. Syftet med mångfald, decentralisering och fiexibilitetoch med allt det arbete som pågår inom skolans och högskolans område är atlstärka kvaliteten och ge utbildningen en klarare kunskapsinriklning. Dekunskapsreformer som redan har aviserats, har också gett upphov till en debattom kunskapsbegreppet och framtidens kunskapskrav. Jag ser den diskussionen somviktig och värdefull. Efler många års slagsida mol organisationsfrågor iutbildningsdebatten är del angelägel med en bred, nationell diskussion omkunskap och kvalitet. Jag vill i del här sammanhanget ge ett enda bidrag till den diskussionen. Kunskap måste varadel mest centrala begreppet i skolan. Naturligtvis har skolan en uppgift somgår ulöver själva kunskapsförmedlingen, nämligen all stödja hemmen i derasfostrande och personlighetsdanande gärning, men också i den uppgiften användskunskapsförmedlingen som arbetsmetod. Genom att, lill exempel, göra läxorvänjer sig eleven vid att planera sin tid och arbeta självständigt.