prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Stiftelsensstyrelse, som bestar av representanter för de tre stifferaa, har utsettordförande och åtfe övriga ledamöter i ett särskilt råd (redovisningsrådet). Rådet utgör ett expertorgan med Prop.1991/92:100 huvudsaklig uppgift att uferbeta och utfärda rekommendationer omgod Bilaga 3 redovisningssed i börsföretag och andra större bolag, s.k. publika företag. började sin egentligaverksamhet först . Rådet har organiserat sig i olikaprojektgrapper med extern experthjälp och arbetar nu med flera storaredovisningsrekommendationer Den mest omfattande behandlar konceraredovisningoch rådet har utarbetaten rekommendation för sådan redovisning. Rådet arbetar också medrekommendationer för redovisning av varalager, materiellaanläggningstillgångar, aktier och andelar, leasing, värdering av fordringar ochskulder med hänsyn till räntevillkoren och pensionskostnaden Det statliga bidraget bör för /93beräknas till oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillBidrag till av god redo\isningssed /93 anvisa ett förslagsanslag på Statistiska uppgifter om brottsutvecklingen samt om verksamheten inom polisväsendet,åklagarväsendet, domstolarna ochkriminalvården m.m. 1991/92:100 Bilaga 3 Detantal brott mot som har kommit till polisens kännedom har ökat . uppgickantalet brott mot till nära 761 000 medan antalet år 1990uppgick till drygt 1 076 000, d.v.s. en ökning undertioårsperioden. Antalet anmälda brott motarman lagstiftning har också ökat under större delen av . Av brottenår 1990 mot annan lagstiftning svarar trafikbrotten för ochnarkotikabrotten för . De registrerade trafik- och narkotikabrottenunder uppgick till 102 000. Antal anmälda brolt (imiljoner) 1980 1981 1982 1983 1984 1986 1986 1987 1988 19891990 1991 I I Brottsbalksbrott \SS\ Brott mot annan lagstiftningI 'Värdena har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m.oktober 1991 Brott motbrottsbalken har ökat med i genomsnitt 3,5procent medan brott mot annan lagstiftning ökade i början av tioårsperioden föratt därefter minska från ett högsta antal på Prop. 1991/92:100 drygt 178 000år 1982 till drygt 142 1990. tycks det Bilaga 3 antaletsjunka ytterligare till omkring 130 000. För antalet registrerade brott motlagstiftning utanför kan således mycket starka variationer iakttasmellan olika år I följandetabell ges en översikt av den genomsnittliga årliga förändringen i antaletanmälda brott mot under periodema 1980 -1985 resp. 1986 - 1990. därav inbrott i vind, källare BRÅ utarbetar en rapportöver brottsutvecklingen. 1 denna rapport ges bl.a. en översikt överutvecklingen i fråga om olika brott som har kommit tillpolisens kännedom. Rapporten innehållerdäremot inte några prognoser över antalet brott som kan väntas komma tillpolisens kärmedom . Hänsyn har tagits tillBRÅ-rapport 1991:6 i den följande redogörelsen. Sekretariatetför analys- och resultatutvärdering () inom följer utvecklingstendensema vad gäller brottmålsprocesseni vid mening. Uppgifter från dennauppföljning ingår också i framställningen. I det följandekommenteras utvecklingen för olika grapper av brott, bl.a. brottsbalksbrottsamt trafiknykterhetsbrott och narkotikabrott. I diagram och tabeller redovisasuppgifter om brott anmälda och . Siffroraa för perioden -1990 är tagna direkt ur (SCB:s) definitivaårsstatistik. De siffror som anges för år 1991är preliminära beräkningar som bygger på SCB:s statistik för tiden januari- . Prop.1991/92:100Bilaga 3 Totalt antal anmälda våldsbrott (itusental) 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 19891990 1991 Mord och dråp samt miss- handel med dödlig utgång Värdena har beräknats pågrundval av utvecklingen t.o.m. oktober1991 Till våldsbrotträknas, som i den officiella statistiken, ftillbordade Prop. 1991/92:100 mord,dråp, misshandel med dödlig utgång, försök tillmord och dråp. Bilaga 3 bamadråp, misshandel utan dödlig utgång, rån ochvåldtäkt. Våldsbrotten har uppvisat en relativt jämnökningstakt under åren 1980 till 1990.År 1990 utgjorde dessa av de registrerade brottsbalksbrotten. Antalet anmälda rånbrott 1990 varnärmare 6 000 och det är en ökning . Av rånbrotten är deflesta rån mot person (). Gaturån är den dominerande formen av rån. Bank- och postrånen är få i förhållande till övriga rån. var dessa 222. Deförorsakar ofta mycket stora förluster och är även i övrigt allvarligaeftersom de ofta begås med hjälp av skjutvapen. Antaletmisshandelsbrott har ökat . uppgår dengenomsnittliga ökningen till per ån De vanligasteformema för misshandel är våld inom femiljen, våld inom grapper av kriminelltaktiva och missbrakare samt våld i samband med nöjeslivsaktiviteten Antalet fall avmisshandel utomhus där offret inte har träffet eller på armat sättkänt den som utförde misshandeln har ökat kraftigt under senare ån Denövervägande delen av våld mellan främlingar sker i nöjeslivet. Anfelet fall avmisshandel utomhus där gämingsmannen är okänd för offret är högst istorstadsregionema , och . Antalet anmälda våldtäktsbrott harökat kontinuerligt . Det är till största delen de anmäldafullbordade våldtäktema inomhus som styrt den ökningen. Under sammaperiod var antalet våldtäkter utomhus med undanfeg för en kraftigökning 1987 - 1990. Prop.1991/92:100 Bilaga3 Totalt antal anmälda tillgreppsbrott (I tusental) 0-'-'-r 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 19891990 1991 Inbrott i lägenhet eller villa Inbrou i vind eller källare 'Värdena har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Tillgreppsbrotten utgör näsfen 70procent av samtliga polisanmälda Prop. 1991/92:100 brottsbalksbrott. Föratomde i tabellen redovisade brottsgrappema ingår Bilaga 3 en mängd olika formerav stöldbrott som inte rabriceras som inbrott, t.ex. snatteri. Inbrotten uppgår till knappt ensjundedel av samtliga registrerade brottsbalksbrott. Föratom villa- ochlägenhetsinbrott och inbrott i vind eller källare ingår i här redovisadesiffror även inbrottsstöld i butiker, kiosker och skolor m.m. Under 1970-felet uppvisade anfeletinbrottsstölder stora svängningar men har legat på ennivå rant 140 000, men ökade markant till 154 1990. redovisas enbartfullbordade biltillgrepp. Anfeletfullbordade bilstölder var 1990 fler än . Den markanfe ökningen tog sin fert under andra halvanav 1980-felet. sfels i genomsnitt 26 000 bilarper ån Perioden - 1990 var motsvarande siffra drygt 44 000 Totalt antal anmälda bedrägeribrott (Itusental) 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 19891990 1991 ' Värdena har beräknats pä grundval avutvecklingen t.o.m. Av bedrägeribrotten svararcheckbedrägeriema för omkring 15 Prop. Under1980-talet tilldrog sig bedrägerier som begås med hjälp av konto- och kreditkortsärskilt intresse. särredovisas dessa i statistiken. Dessabedrägeribrott tredubblades och utgör numera denstörsfe enskilda grappen bland bedrägeribrotten (). Anfelet kredit-och kontokortsbedrägerier var 16 699. Det är en minskning . Denpreliminära siffran pekar på en ytterligare minskning i anfeletanmälda bedrägeribrott. ' Värdena har beräknats på grundval avutvecklingen t.o.m. Antal anmälda övrigabrottsbalksbrott (i tusental) Prop.1991/92:100 Bilaga 3 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 19891990 1991 □ Skadegörelsebrott EIIl Övriga BrB-brott I 'Värdena har beräknats på grundval avutvecklingen t.o.m. Till övrigabrottsbalksbrott räknas föratom skadegörelsebrott ett stort anfel olika grapper av brottsliga beteenden sominte faller inom någon av de tidigare berörda kategoriema. Skadegörelsebrotten är denbrottskategori, som föratom rån, uppvisar denkraftigaste ökningstakten av samtliga brottsbalksbrott. Under 1980-taletssenare hälft har skadegörelsebrotten ökat markant. Jämfört med 1985 var de 31 %fler . En mycket stor andel av dem som döms för skadegörelsebrott ärtonåringar Avskadegörelsebrotten avser skadegörelse på motorfordon och drabbarstat, landsting och kommunen Denna form av skadegörelser orsakar samhälletbetydande kostnaden Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Totalt antal anmäldanarkotikabrott (i tusental) 1980 1931 1982 1983 1984 1985 198S 1987 1988 19891990 1991 Värdenaför har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Diagrammet avserbrott mot narkotikastrafflagen (1968:64) och narkotikabrott enligtvarasmugglingslagen (1960:418). Antalet anmälda narkotikabrott låg på en relativtstabil nivå . ökade antalet anmälda brottkraftigt. Enligt BRÅ tycks riksåklagarensanvisningar för användning av åtalsunderlåtelser vid narkotikabrott samtden ökade serieuppklaringen (anfel brott per misstänkt) vara de faktorer somspelat en avgörande roll för derma ökning. En annan förklaring till ökningen ärtroligen polisens insatser mot den s.k. gatulangningen och1982. Enligt BRÅ betyder den starka ökningen av anfelet anmälda brott mellanåren 1980 och 1982 knappast att narkotikasituationen förvärrades. Anfelet personer somlagförts för narkotikabrott har dock varit i stort sätt oförändrat under1980-talet. Antal personer som lagförts förnarkotikabrott. 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 19891990 8196 8173 7074 6149 6067 6401 6208 6850 7014 7349 Följande diagram avser brottenligt 4 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafdcbrott (TBL). Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Totalt antal anmäldatrafiknykterhetsbrott (i tusental) 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 19891990 1991 'Värdena har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m . Ändrad lagstiftning den 1juli 1990. I diagrammet i detföljande görs en jämförelse mellan anfeletdomar avseende grovt rattfylleri under försfe och (4 § 1 mom TBL i dess lydelse före och 4 a § nugällande TBL). Siffroraa till diagrammethar hämtats ur körkortsregistrets belastningsdel (KKBEL). 11 1991/92. Antal (i tusental) 1991/92:100 Bilaga 3 ,:=, n 1 ;a hatvårel -90 S 1 :ahalvåret -91 SCB har i promemorian (1990:6)Modera brottslighet och specialstraffrätt i ljuset av kriminalistikenbeskrivit den modema brottslighetens utveckling . En genomgång avsamtliga specialstraffrättsliga förfettningar som redovisas i brottsstatistiken visar enligt SCB attantalet anmälda brott i flertalet fell minskan Den utvecklingen starenligt SCB i klar kontrast till den rapporterade utvecklingen av dentraditionella brottsligheten i form av exempelvis stöld- och misshandelsbrott. Av tio särskilt redovisade specialstraffrättsligabrottsgrapper har endast narkotikabrotten och brott motvapenlagenZ-förordningen ökat under 1980-felet. De övrigabrottsgrappemas trender är stabila eller sjunkande. Däremot ökar antaletregistrerade brott mot 9:e, 10:e, 1 och 14:e kapitel, dvsbedrägeribrott, förskingring m m, broM mot borgenärer samt förfelskningsbrott.Dessa straffbestämmelser avser till viss del brott som kan betecknas som modemaekonomiska brott. BRÅ har behandlatden ekonomiska brottsligheten i tre rapporter, nämligen Kampen mot eko-brotten,del I Polisen (BRÅ forskning 1986:3), Eko-brott, Eko-lagar och Eko-domstolar(BRÅ forskning 1988:3) samt Den brottslige företagaren. Myt eller sanning (BRÅrapport 1990:2). 2 Verksamheten inom rättsväsendet Prop. Bilaga 3 Arbetet inom rättsväsendet i fråga om brott hänger mycket intimt samman. I huvudsakgår det när det gäller åtgärder mot brott i praktiken en rak linje från polis,via åklagare och domstolar till kriminalvård. Antalet brott som anmäls tillpolisen är som tidigare nämnts drygt 1,1 milj. per ån Den siffran omfettar intebrott för vilka polisen direkt utfärdar ordningsförelägganden. Antalet sådanaförelägganden utgjorde 202 1990 (208 1989). Endast en del avde brott som anmäls till polisen upp. blev drygt 360 000 brottuppklarade. För dessa fell svarade knappt 101000 misstänkta personen allra flesta uppklarade brotten ()hade begåtts av en gärningsman. Andelen uppklarade brott varierar medolika brottstyper Uppklaringen växlar även mellan skilda delar av landet. För misshandel och andra våldsbrott uppgårandelen uppklarade fell till , medan mindre än 10procent av inbrottsstölderaa upp. klarades upp av detårets anmälda rån. Av bedrägeribrotten blev uppklarade. Ungefär vartfemte rån och tre av fem bedrägeribrott blir uppklarade. Antaletuppklarade brottsbalksbrott har ökat från drygt 213 1980 till 1990 (245 1989). Antalet uppklarade brott mot såväl som specialstraffrättslig lagstiftning harökat från rant 250 1986 till över 360 1990. Det är enökning . Åklagama fetfer beslut om åtal motcirka 80 000 personer åriigen. Till detta kommer nästan 90 000strafförelägganden per ån Åklagama beslutar om åtalsunderlåtelser i cirka 20000 fell per ån Antalet avskrivna och nedlagda mål är omkring 50 000 per ån Skyddstillsyn, \illkorlig dom och böter dömdes omkring 6 700personer till skyddstillsyn. För av dessa kombineradesskyddstillsynen med fängelsestraff. Nära 12 300personer dömdes till villkorlig dom år1990. Under har totalt 110 452 personer bötfällts. 30 653 har dömtstill böter och 79 801 har godkänt strafförelägganden. och fram ökade antalet personer somdömdes till fängelse. Den nedåtgående trend som därefter följde bröfe då anfelet personersom dömdes till fängelse åter började öka. Är dömdes15 527 (dömdes 16 635) personer till fängelse som huvudpåföljd och anfeletfängelsedömda har därmed ökat med sammanlagt knappt 1 600 personer sedan år1985. Hälften av fängelse-domaraa omfetfer högst två månaden Andelenfrihetsstraff varierar sferkt mellan olika brottstyper Ungefär hälften av demsom dömdes till fängelse dömdes för brott mot . Det enskilda brott som dominerar är rattfylleri. av demsom dömdes till fängelse ådömdes en strafftid ellerlängre. Av dessa dominerar de som dömdes för narkotikabrottslighet. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Anfeletingripanden och utryckningar inom polisväsendet framgår av sfetistikenöver de s.k. ingripandemeddelandena (IM). Den utgör ett komplement tillsiffrorna för antalet anmälda brott när det gäller att bedöma arbetsbelastningen inom polisväsendet, och då främst inomövervakningsverksamheten. IM utfärdas så snart ett polisingripande sken Hurantalet ingripanden och gripna har utvecklafe framgår av följandediagram. Antal (i miljoner) 1,4-1,2-1-0,8 0,6 0,4 0,2 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 C] Ingripandemed. Arbetsbelastningen vidåklagarmyndighetema och de allmänna domstolama påverkas av anfelet anmäldabrott och andelen därav som upp. Denär vidare beroende av bl.a. målens svårighetegrad och förändringar ilagstiftningen. Till belysning av arbetsbelastningen hos åklagama angesi följande febell anfelet misstänkfe personer i mål hos åklagare under desenaste åren. Anfelet mål i utgående balans har ökat sfedigt . Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Antal mål i utgående balans Som ytterliggare belysning av arbetebelastningen vidåklagarmyndighetema anges i följande tabell användningen av tvångsmedel. 12Riksdagen 1991/92. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 1982 1983 1984 1985 1986 1987 19881989 1990 30 368 28 747 26 388 26 177 26 648 26 264 25 943 9 918 9 455 8855 8 720 Inkomna mål' 3 736 Avgjorda mål 3 833 Inkomna mål 19 269 Utgående balans 7 528 Prop.1991/92:100 Bilaga3 -06-30 -06-30 Inkomna tvistemål och brottmål 135 645 Avgjorda tvistemål och broUinål 133 856 Utgående balans tvistemål och brottmål 60 932 Inkomna fastig- helsmål 7 587 Avgjorda fastig- hevsmål 7871 Utgående balans fastighetsmål 5 809 Inkomna mål om lagsökning 115 277 Inkomna mål om bctalningsföre- läggande 447 071 490 811 520 422 244 364 304 892 Inkomna domstols ärenden 22 199 23 547 23 123 11754 12 226 Avgjorda domstols ärenden 21198 23 227 22 062 11833 12 785 Utgående balans domstolsärenden 14 Inskrivnings ärenden 2 139 133 2 206 343 1 984 350 903 778 1 108 750 Gravations- och äganderätts- bevis 493 627 468 195 393 676 179 569 179 997 Prop.1991/92:100 Bilaga 3 HyresnämndernaInkomna ärenden 43 597 Avgjorda ärenden 42 958 Utgående balans 12 464 Arrendenämnderna Inkomna ärenden 1 681 Avgjorda ärenden 1 426 Utgående balans 684 Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Avgjorda mäl 2 222 Utgående balans 3 199 Försäkringsrätterna Inkomna mäl 7 825 Avgjorda mål 7 735 Utgående balans 9 273 2.3.2 Särskilt om brottmålen får handläggas av notarie Av tabellen framgår att antalet inkomna brottmålvid tingsrättema fortsätter att öka. Sfetistiken för försfe halvåret1991 tyder på en forteatt ökning. Antaletbrottmål som fijllföljs till hovrättminskade men visade en ökning och1988. minskade antalet mål något, men steg åter anfelet.En knapp nedgång kan noteras för försfe . Prop.1991/92:100 Bilaga 3 1982 19831984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 Antelet intagningar i anstalt ökade kraftigt ibörjan av för att därefter plana ut på en högre nivå år 1983.När det gäller antalet klienter i frivården har en stabilisering skett undersenare delen av . Av de 15 833personer som togs in i fängelse var 4 425 dömda för rattfylleri,3 704 för tillgreppsbrott och 3 650 för våldsbrott. den 1oktober 1990 - har andelen inskrivna med strafftider mindreän eller lika minskat , medan andelen medstrafftid eller mer har ökat med 3,6 procentenheten 1991/92:100 Bilaga 3 Tvä månader eller mindre Mer än tvä tom 3 677 -H93 +5,5 Mer änsex tom tolvmånader 2 259 -1-83 + 3,8 1809 -1-104 +7.0 15 833 +366 + 2,4 Den genomsnittlliga vistelsetiden i anstalt framgår avföljande tabell. Genomsnittlig vistelsetid 1965 1970 1975 1980 1985 1990 i månader 4.9 4,5 3,7 3,5 3,2 3,0 Belastningen påanstalte- och häktesorganisationen framgår av förändringar i medelbeläggningen. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 I slutet av1970-felet och början av 1980-tolet ökade medelbeläggningen på anstaltema mednågra hundra genomfördesden s.k halvtidsreformen, vilket medförde en minskning av medelbeläggningenmed ca 350 intagna under /84 jämfört med föregående budgetånDärefter har medelbeläggningen ökat till samma nivå som före halvtidsreformen. Under budgetåret1990/91 har medelantalet övervakade klienter varit 13 293 vilket är 160 fler /90. Av dessa övervakade klienter var i medeltal 7 915 dömdatill skyddstillsyn, 3 994 var villkorligt frigivna och 1 384 i ansfelt medövervakare. Under /91 dömdes 89personer till s.k. samhällstjänst. 3 Rättsväsendets resurser för åtgärder mot brott Prop. Bilaga 33.1 Olika typer av åtgärder Samhälleteåtgärder mot brott kan indelas på olika sätt beroende på syftet medindelningen. För en beskrivning av hur resursema fördelas mellan olika ändamålkan en grappering göras på följande sätt. Förebyggande åtgärder riktade mot personer sominte är föremål för rättsväsendete åtgärder på grand av brott. Det ärhär fråga även om sådana åtgärder som är avsedda att förbättra miljön isamhället i förebyggande syfte. Åtgärderav detta slag ankommer främst på andra än rättsväsendets myndigheter,bl.a. skolväsendet och socialtjänst- och arbetsmarknadsmyndigheteraa. Den syftar till att dels förhindra brott, dels upptäckabrott. Hit hör polisens övervakande verksamhet. Grappen omfattar även exempelvis tull- och beskattningsmyndighetemaskontroll av att straffsanklionerade bestämmelser inom deras resp. verksamhetsområdenefterlevs. Bivttsutredningoch andra åtgäider i brottmålsförfarandet som krävs för att fatta beslut omreaktion mot brott. \krkställandetav påföljder. Åtgärder av detta slag hör hemma i kriminalvården. Även andra organ har uppgifter på området, t.ex. exekutionsväsendeti fråga om böten Härmed avses åtgärdersom syftar till att ge personer som har begått brott bättreföratsättningar för anpassning i samhället. Åtgärder av detta slag vidtas avkriminalvårdsmyndigheteraa och av organ inom socialvårds-, arbetsmarknads- ochutbildningsområdena. Utvecklingsarbetesom är direkt målinriktat mot problem som rör åtgärder mot brott. Samhälletsatsar stora belopp på åtgärder mot brott. Det är dock inte möjligt attpresentera en fullständig beräkning av kostnadema för åtgärder av detta slag.Föratom inom område satsas stora resurser inom annanstatlig verksamhet som, åtminstone delvis, har till syfte att förebygga ochbekämpa brott. Även polisväsendet, kommuner, landsting och näringsliv läggerut avsevärda belopp för ändamålet. Kostnaderaa föråtgärder mot brott inom rättsväsendet, dvs. i första hand inom polis- ochåklagarväsendet, de allmänna domstolama och kriminalvården, har emellertidkunnat beräknas. De har fördelatspå de tidigare berörda åtgärdsgrappema. 1 vissa fell har schabloner använtseftersom beräkningsunderlaget är osäkert. All polisverksamhet utom den som har samband medtillståndsgivning, passärenden och andra uppgifter av servicekaraktärkan ses som ett led i samhällete åtgärdermot brott. Hit hör också åklagarväsendete och kriminalvårdens funktioner liksomden del av domstolsväsendets verksamhet som rör brottmål. Den del avanslagen inom rättsväsendet som är avsedd för åtgärder mot brott uppgår tillexkl. kn för /92. 1 figurenär detfe belopp fördelat på åtgärds-grapper Beloppet omfettar inte medel somförbrukas inom departementet och statliga kommittéer eller anslag förbyggnadsverksamhet. Som framgår avfiguren uppgår kostnadema för förebyggande åtgärder till cirka 99 milj. knStörsta posten utgör kostnadema för polisens undervisning i skolorna i lag ochrätt samt i trafik. Hit hör också BRÅ:s verksamhet utom den rena forskningenoch utvecklingen. I detfe sammanhang börframhållas att kostnadema för brotteskadenämnden inte till någon del harmedräknats. Övervakningen av regelefterlevnaden avser polisensövervakningsverksamhet och beräknas kosfe 3 942 milj. kn Det redovisadebeloppet för brotteutredning och andra åtgärder i brott-målsförferandetomfettar åtgärder inom polis- och åklagarväsendet samt domstolama. Av beloppet3 568 milj. kn feller 2 230 milj. kr på polisväsendet, 475 milj. kn pååklagarväsendet och 863 milj. kr på domstolsväsendet, inklusiverättshjälpskostnaden Kriminalvårdensvarar för de kostnader som i figuren har redovisate som verkställandet avpåföljder Denna grapp av kostnader beräknas till 2 868 milj. kn Detutvecklingsarbete inom departementete område som fer sikte på åtgärder motbrott beräknas till sammanlagt 25 milj. kr, varav omkring 16 milj. kr avser anslag till BRÅ:s verksamhet. I beloppet ingår inte den forskningeller annat utvecklingsarbete som bedrivs i departementete kommittéer I jämförelse medföregående budgetår har kostnadema för rättsväsendete åtgärder mot brott ökatmed . Kostnader för åtgärder mot brott Inom område (milj. kr) Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Prop.1991/92:100 3.2 Personalresurserna Bilaga3 Anfelet tjänster inompolisväsendet är tofelt ca 24 000. Av detfe anfel är omkring 16 700polistjänsten Anfelettjänster inom åklagarväsendet uppgår till drygt 1 250 varav ca 650 äråklagartjänsten När detgäller de allmänna domstolaraa saknas en löpande redovisning som visar hur stordel av personalresurserna som fes i anspråk för brottmålen.Stickprovsundersökningar har emellertid lett fram till att denna andel äromkring . Även om uppgifter saknas om hur andelen har förändratsunder är det sannolikt att variationerna inte har varitsärskilt stora. Anfelet anställda (inklusive deltidsanställda) vid de allmännadomstolama är nu omkring 5 000, varav omkring 670 ordinarie domare. Kriminalvårdenhar nu drygt 6 000 tjänsten Av dessa är näsfen 5 000 placerade vidkriminalvårdsanstaltema och drygt 760 inom frivården. Anfelet lekmannaövervakare inom frivården uppgår till omkring 5000. Register Prop.1991/92:100 2 Domstols\'äsendet och processrätten Bolagsrätt och annan associationsrätt 6 Den nya 1 A3 Utredningar m.m. 30200 000 A4 Framstudier, långsiktiganalys m.m. 12 432000 Polisens uppgifter och organisation Riktlinjer för resursanvändningen inom polisväsendet Lokalförsörjningen för polisväsendet m.m. Säkerhetspolisen 400 000 000 Sfetens kriminaltekniska laboratorium 38 923 000 Lokala polisorganisation 9 256 527 000 Summa 10 254 081 000 95 C. Åklagarväsendet Cl Riksåklagaren 23015 000 C2 Åklagarmyndighetema 506575 000 100 D. Domstolsväsendet m.m. Pågående reformarbete En tvåårigbudgetram Lokalförsörjningen inom domstolsväsendet Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Domstolama m.m.Utrastning till domstolar m.m. 2 378 759 000 Summa 2 466 691 000 Lokalförsörjningen inom kriminalvårdenStyraing av ekonomi och resursutnyttjande El 97 680 000 E2 Kriminalvårdsanstalteraa 2 699 511000 E3 Frivården 401318 000 E4 Maskin- och verktygsutrastning m.m. 25 000 000