prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Några bestämda slutsatser kan därför inte dras avförsöksdjursstatistiken. sprider information om försöksdjursfrågor genomnormgivning i form av allmänna råd samt genom konferenser ochinformationsskrifter. Effekterna av denna information kan inte med säkerhet mätas, men omfattningen av den allmännadebatten i bl. a. massmedia ärintensiv vad gäller frågor om försöksdjur, vilket till en del får tillskrivas centralaförsöksdjursnämndens verksamhet. Centrala försöksdjursnämndens rapport om depraktiska och principiella förutsättningarna för ett förbud mot djurtestervid framställning och testning av kosmetikabör tillsammans med om märkning av kosmetika kunna ligga till grund för regeringensställningstagande i frågan. Den föreslagna konferensen om immuntoxikologi fårfinansieras inom ramen för anslaget. Denföreslagna utbildningen om användning av djur för vetenskapligt Prop.1991/92: 100 ändamål bör genomföras. Enaktiv och seriös verksamhet är nödvändig när det gäller de svåra frågor som en etisk prövning av djuranvändning vidvetenskapliga försök medför. har därvid en viktigroll när det gäller att samordna och planera frågor som rör försöksdjur.De förslag som nämnden redovisat och de åtgärder som vidtagits är ägnade attförbättra situationen för försöksdjuren.Undersökning av produkters allergiska effekter sker genomdjurförsök. Ökade insatser inom detta områdeär nödvändiga om försöksdjursanvändningen skall kunna minska. Anordnandetav en immuntoxikologisk konferens innebär en markering av områdets betydelseoch ett viktigt kunskapsutbyte i strävan mot att finna nya alternativa metodertill djurförsök. Motbakgrund av den fördjupade prövningen av verksamheten drar jag följandeslutsatser. Övergripande mål för centrala försöksdjursnämndenär att inrikta verksamheten motåtgärder som är ägnade att minska försöksdjursanvändningen och främjaatt alternativa metoder till djurförsök utvecklas och används. /93 1994/95 bördärför inte den andel av anvisade medel som används till forskningsändamål understiga vad som använts under /91. Nämnden börårligen i sin anslagsframställningredovisa försöksdjursanvändningen i landet och därvid om möjligt ange på vadsätt och i vilken omfattning centrala försöksdjursnämnden påverkatförsöksdjursanvändningen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännamålsättningen för verksamheten inom centrala för söksdjursnämnden i enlighet med vad jag förordat under avsnittet Slutsatser, 2. till för /93 an visa ett ramanslag på . Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar Prop. 1990/91 Utgift '28988 354 ''-' 1991/92Anslag 39 750000 1991/92Anslag exkl. mervärdeskatt 39 615 625 1992/93 Förslag 51766000 ' Anslaget Bekämpande av växtsjukdomar och smittsammahusdjurssjukdomar Anslaget är avsett för kostnader ochersättninga:r i samband med bekämpandeav eller beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar. Från anslaget utbetalasockså ersättning för kostnader som uppkommit genom beslut om förintande avbisamhällen, för bitillsynsmännens arvoden m. m: Vidare anvisas under anslagetmedel för bekämpande av leukos och Aujeszkys sjukdom som tidigare bekostats inom ramen för regleringsekonomin. Verketbör för innevarande budgetår få använda 2 milj. kr. av anslaget för särskildaundersökningar, bl.a. avseendesalmonella, samt för bidrag till vissaobduktioner och bakteriologisk undersökning med avseende på salmonellai samband med obduktion. 1 särskild skrivelse har jordbruksverket hemställtatt 3,5 milj. kr. anslås som bidrag till obduktionsverksamhet bl. a. för att enanpassning skall ske till den sjukdomsövervakningEG kräver. Bidraget är avsett att täcka viss del av obduktionsverksamheten.Resterande kostnader finansieras genom avgifter från djurägarna ochjordbruksnäringens organisationer. Jordbruksverkethar beräknat de årliga kostnaderna för de sjukdomskontroller som krävs för en anpassning tillvad som krävs enligt EES-avtalettill 60-70 milj.kr. För bekämpande av leukos och Aujeszkys sjukdomhar Svensk husdjursskötsel resp. , som är huvudmän förbekämpningsprogrammen, beräknat kostnader /93 till ca71 resp. ca 36 milj.kr. Med hänsyn tillatt programmet för leukosbekämpning /93 tillfälligt ökar väsentligt föreslår jordbruksverket attanslagsposten räknas upp från 35 till 50 milj. kr. Jag beräknar kostnaderna förbekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar till . Bekämpningsprogrammen för leukos och Aujeszkyssjukdom löper un der 5 resp. . Bekämpningen skerinom ramen förlagen (1985:342) om kontroll av husdjur m. m. Bekämpningsprogrammen har godkänts av lant bruksstyrelsen. Sjukdomarna kan orsaka betydande produktionsföriuster och förekomst av sjukdomarna i landet kanleda till handelsrestriktioner från andra länder. Regeringen har inom ramen för de s. k. direkt bidragen till jordbruket, anvisat 30 milj. kr. för bekämpandeav Aujeszkys 64 sjukdom och 20,8 milj.kr. Medlen avser kostna- Prop. 1991/92:100 derna /93. Under förevarande anslag bör beräknas en Bil. 10oförändrad post på 35 milj.kr. Medlen bör i sin helhet disponeras förbekämpningen av leukos. Sammanlagt tillförs detta program således 55,8 milj.kr.för /93. har i ett internationellt perspektiv ettmycket gott läge i fråga om antaletfall av smittsamma husdjurssjukdomar. Obduktioner av djur är ett viktigt medelför att kontrollera och dokumentera sjukdomsläget i landet. Jag föreslår därför att . avsätts sombidrag till obduktionsverksamheten. Jag bedömer att 10 milj. kr. bör anvisas förutveckling av sjukdomskontrollprogramoch genomförande av sjukdomskontroller som krävs för att infria de krav somförväntas med anledning av ett . Jagföreslår att anslaget förs upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 65 5 1991/92. G. Växtskydd och jordbruketsmiljöfrågor Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag 1991/92:100 Bil. Under anslaget tas upp ett formellt belopp av . till uppdragsverksamhetvid statens utsädeskontroll (). ärcentralt organ för den statliga utsädeskontrollverksamheten med uppgift att mot fastställda avgifterverkställa analysering, provtagning ochplombering m. m. av utsädesvaror samt att bedriva forskning ochförsöksverksamhet i syfte att främja att fullgott utsäde tillhandahålls. bedrivervidare rådgivning och upplysning, utövar tillsyn av efterlevnad av lagar ochförordningar på området samt arbetar för samordning av kontrollverksamheten. har hand om uppbörden av växtförädlingsavgifter. SUKs organisation m.m. framgår av förordningen(1988:860) med instruktion för statens utsädeskontroll. 1991/92 Beräknad ändring exkl. 1992/93 + 531128 -5 243 000 -5 243000 -1- 531 128 Statensutsädeskontroll föreslår i sin anslagsframställning att de förslag myndighetenförde fram i förra årets fördjupade anslagsframställning genomförs. a. att kontrollen av bruksutsäde i fortsättningen sker stickprovsmässigt och att ansvaret för denobligatoriska statsplombe-ringen överförs helt till staten genom . nuvarande befogenheterinom utsädesområdet föreslås överföras till . SUKs förslag förutsätter vissa förändringar i utsädeslagen (1976:298), utsädesförordningen(1980:438) samt förordningen (1970:300) om skydd mot ftyghavre. föreslår vidare att nuvarande organisationändras så att potatisenheten och sortkontrollenheten slås sammanfr.o.m. Förslaget förutsätter en förändring avutsädeskontrollens instruktion. Om SUKs förslag genomförs i sinhelhet minskar behovet av rörlig. 1991/92:100 kredit med I milj.kr.per år från nuvarande 6 Bil. Om denföreslagna omstruktureringen inte genomförs måste krediten behållas pånuvarande nivå. Obligatoriskstatsplombering av lantbruksutsäde som är avsett för försäljning infördes år1961. Enligt utsädeslagen (1976:298) och utsädesförordningen (1980:438) gälleratt utsäde av potatis, strå- och trindsäd, baljväxt, vallgräs, beta som inte ärsockerbeta, kålrot och röva, foderkål, grönfoderraps, raps, rybs eller vitsenap inte får överlämnas tillnågon som kan antas använda det till utsäde utan att statsplombering först har skett. Enligt 8 § utsädesförordningen är statsplomberingobligatorisk för de flesta lantbruksutsäden. För andra sorter kanstatsplombering ändå ske, om sortägaren såbegär, förutsatt att sorten är provad i föreskriven omfattning.Statsplombering är inte obligatorisk om lantbrukaren använder egen skörd tillutsäde eller vid enstaka försäljning, s.k. grannhandel, till annan odlareutan offentligt utbud, om säljaren har odlat utsädet och inte yrkes- ■ mässigtdriver handel med utsädesvaror. är ca60% av allt utsäde av strå- och trindsäd statsplomberat. Motsvarande siffrorför oljeväxter är , medan av vallväxter och potatis 100 resp. är statsplomberat. Totalt statsplomberas ca260000 ton utsäde i varav spannmål svarar för merparten. Kostnaden för den officiella kontrollen utgör avutsädespriset. Statsplombering av utsädeutförs av statens utsädeskontroll eller av lokala frökontrollanstalter somstatens jordbruksverk förklarat behöriga att utföra statsplombering. har i sin fördjupade anslagsframställningavseende budgetåren 1991/921993/94pekat på att kapaciteten för officiell utsädeskontroll i landet är för stor iförhållande till efterfrågan. Dentotala statsplomberade kvantiteten av lantbruksutsäde i landet harsjunkit med under perioden1984/851989/90. De rationaliseringsvinster för som omorganisationen 1984/851985/86innebar har förbrukats på grund av minskad arbetsvolym till följd av vikande efterfrågan på statsplomberatutsäde. Den av beslutade reformeringen av livsmedelspolitikeninnebär att denna överkapacitet ytterligare ökar. Vidare konstateras i anslagsframställningen atthuvudmannaskapet för officiellkontroll i landet är splittrat, vilket sammantaget leder till onödigt dyr utsädeskontroll. föreslår i sin fördjupade anslagsframställningåtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Till följd av en vikande efterfrågan påstatsplomberat utsäde och trots fortlöpande rationaliseringar inom redovisas en förlust i upp dragsverksamheten under /91 motsvarande 2,1 milj.kr. Det beräknade ackumulerade underskottet perden beräknas uppgå till ca 3,5 milj.kr. Orsaken tillden kraftiga resultatförsämringen ligger enligt på intäktssidansom har minskat medan kostna- 67 derna för verksamheten har stigitmed under budgetåret Prop. 1991/92:100 1990/91. Inläktsborlfallet avserhuvudsakligen spannmålssidan. förutser en fortsatt nedgång beträffande såvälanalyser, fältbesiktningar,kontrollodlingar som statsplombering /92 1992/93. Man bedömerdock inte från SUKs sida att det blir fråga om ytterligare resultatförsämringarom de föreslagna åtgärderna genomförs. räknar med attplomberingsverksamheten i så fall når enstabil nivå och kan drivas utan underskott. har för att möta den minskadearbetsvolymen avvecklat enheten i samt minskat personalstyrkan medtotalt sett 15 personer jämfört med /91. 1den fördjupade anslagsframställningen för fram långtgående förslag tillomstrukturering och rationalisering av denofficiella kontrollen av bruksutsäde i . Även andra förslag inommyndighetens verksamhetsområde förs fram i syfte att förenkla ochförbilliga för myndigheten och för myndighetens avnämare. Förslagen innebär att ansvaret för kontrollen avbruksutsäde av spannmål överförs till producenten. utövar tillsyn,men av de prov som tar ut kommerfortsättningsvis endast att analyseras. Ansvaret för plomberingen överförs helt tillstaten genom och möjligheterna för lokala frökontrollanstalter attstatsplombera bruksutsäde upphör. SUKsnuvarande organisation förändras på så sätt att sortkontrollenheten slåssamman med potatisenheten och verksamheten förläggs till . föreslår vidare att grannhandelsmedgivandet iutsädesförordningen slopas liksom att värdeprövningen för sort vid intagande isortlista slopas för de jordbruksväxter som inte omfattas avstatsplomberingsobligatoriet. Beträffandeköksväxtfrö föreslår att ett system för kontroll av denna typ avutsäde införs som överensstämmer med det som tillämpas inom EG. föreslår också att myndighetensförfattningsenliga medverkan i flyghavrebekämpningen avvecklas och att detdelade tillsynsansvar som finns mellan jordbruksverket och i utsädesfrågorrenodlas. Vidare bör enligt myndigheten uppbörd och fördelning avväxtförädlingsavgiften förenklas och effektiviseras. Kravet på in- ochutförseltillstånd av frö av vall- ochrotfruktsväixter samt tillsynsansvaret beträffande köks- och prydnadsväxterbör slopas. Förslagen harremissbehandlats av i den del de berör anpassning av ofBciell utsädeskontroll tillefterfrågan, huvudmannaskapet och frågan om växtförädlingsavgifter. Rent generellt är remissinstanserna positivatill SUKs förslag. Frökontrollanstalternai och motsätter sig förslaget. Kontrollav utsäde är en viktig uppgift för samhället. På den kontrollen bör ställas samma krav på effektivitet och rationellt bedrivande som på all annan statlig verksamhet. Det är därför av vikt att kontrollen organiseras 68 på ett sådant sätt att fortlöpanderationaliseringar och anpassningar till Prop. 1991/92:100 marknaden kangenomföras. Det är viktigt inte minst med tanke på Bil. 10 omställningen av jordbruket.Den överkapacitet som i.dagråder på utsädesområdet, och som konsumenterna avutsäde får betala för, är ett exempel på desvårigheter som föreligger att anpassa verksamheten efter det behov somfinns. Denna överkapacitet kan dessutom komma att förstärkas när systemet medstickprovskontroller av bruksutsäde efter hand införs. Jag återkommer i detföljande tillden frågan. För att geutsädeskontrollen möjlighet tillkontinueriig rationalisering och samtidigtupprätthålla objektivitetioch oberoende i kontrollen är det enligt minmening olämpligt med ett .delat huvudmannaskap på detta område. Utsädeskontrollen bör således i sin .helhet läggas understatligt huvudmannaskap. Därmed bör möjligheten i utsädesförordningen att förklara lokala frökontrollanstalter behöriga attplonihera bruksutsäde slopas. Även möjligheten för attstatsplombera utsäde bör slopas. Möjligheten för frökontrollanstalternaeller andra laboratorier att utföra föranalyserav utsäde åt företag eller s. k. jordbrukarprov påverkas inte av mittförslag. Beträffande förslaget om införande av enstickprovskontroll för bruksutsädevill jag anföra följande. Genom de förändringar i statsplomberings-systemetsom infördes kan ett utsädesföretag efter ansökan hos få tillstånd att leverera utsädet tillodlarna innan det slutliga analysresultatet föreligger. För att ettsådant tillstånd skall lämnas krävs att företagetharen väl utvecklad produktionskontroll. Nuvarande system har inneburit atthanteringen i magasinen i betydande omfattning har kunnat rationaliserasmed kostnadsbesparingar som följd. Enligt min mening finns det förutsättningar:för rationaliseringar genom ett systemmed stickprovskontroll. I enlighetmed SUKs förslag bör således utsädesproducentensjälv svara för att kraven för frövarukvaliteten uppfylls. utövar sin tillsyn,genom att utförasticlfprovskontroll i samband med förpackningen av officielltiuttagnaprover. Det planerade , där utsädesfrågornaingår som en del, innebär att de direktiv på utsädesområdet som gäller inom EGockså får verkan i . den anledningen pågår för närvarandeenomarbetning av de svenskautsädesbestämmelserna. Målsättningen är att,de skall vara helt harmoniserade med degällande EG-direktiven föreikraftträdandet av ett den . Det innebär att vissa av de förslag som harfört fram med beaktan de av ett redan får betraktas som lösta. Dit hör bl.a. frågorna om kontrollen av köksväxtfrö,växtförädlingsavgifterna och granrihandeln. Inom.EG regleras marknadsföring avfrö till köksväxter i ett speciellt direktiv.som slår fast kravet påobligatorisk statsplombering. Även frö till kryddväxter omfattas av detta direktiv. Dessutom har jag erfarit att man inom EG diskuterar;möjligheten att även låta frö till prydnadsväxter omfattas av statsplomberingsobligatoriet.Enligt min mening bör utsädes lagen och utsädesförordningen ändras så att de överensstämmer med berörda direktiv. Jag har för avsikt attåterkomma till regeringen i dessa frågor. innebär att av EGcertifierat utsäde kommer att accepteras i Prop. 1991 /92:100 i fortsättningen utan omplombering medsvensk statsplombering. 10 Därmed försvinner förutsättningarna attpå ett enkelt sätt uppbära växtförädlingsavgiftereftersom avgiften tas ut vid själva stalsplomberingen. Avgiften infördes år1961 för atl stödja växtförädlingen i . fick växtförädlarnagenom växtförädlarrättslagen (1971:392) möjlighet att skydda nya växtförädlingsprodukter och att ta utlicensavgift för skyddade sorter. Växtförädlingsavgifternasbetydelse som stöd tillsvensk växtförädling harsuccessivt minskat och har i stort sett ersatts av den royalty som växtförädlingsföretagen kan ta ut med stöd avväxlförädlarrätten som ett sätt att finansiera svensk växtförädling. Enligt minmening bör därför, växtförädlingsavgiften avskaffas och utsädeslagen ändras ienlighet härmed. S. k. grannhandel, dvs. när någon utan offentligtutbud säljer egen skörd att användastill utsäde, är inte tillåten inomEG.- Utsädesförordningen bör därför ändras i överensstämmelse medberörda direktiv. Även förslagen beträffande in- ochutförsellillstånd för frö av vall- och rotfruktsväxter,liksom slopande av värdeprövningen som krav för statsplombering av vissa lantbruksväxter, bör i och medEES-avtalet leda till en ändringsom bör ske av utsädesförordningen. kommer att betyda ett visst merarbeteför myndigheten. En del av detta börkunna finansieras inom ramen för myndighetens anslag. För bl.a. resor isamband med detta arbete bedömer jag dock att behöver ett visst resurstillskott. Jag återkommer tilldet i det följande. Beträffanderenodling av tillsynsansvaret för utsädesfrågor och frågan om utsädeskontrollens författningsenligamedverkan i analysering av flyg-havreproverär jag inte beredd att biträda myndighetens förslag. Jag har för avsikt att återkomma till den frågan i samband med att regeringen beslutarom nya särskilda direktiv för nästa budgetperiod. Jag biträder SUKs förslag beträffande utformningen av deninterna organisationen. De förslag som omfattas av beräknas nugenomföras senast den . Eftersom mitt ställningstagande beträffandehuvudmannaskapet för utsädeskontrollen innebär att tillstånden attplombera bruksutsäde dras in för de lokalafrökontrollanstalterna i och och kan detkomma att innebära att personal vid dessa laboratorier blir övertaliga. Med hänsyn bl. a. härtill bör denna avveckling skeunder en övergångstid av . Det bör ankomma på att i samråd medberörda parter fastställa enavvecklingsplan för statsplOmberingsverksam-heten vid de berördalaboratorierna. Medhänvisning till sammanställningenhemställer jag att regeringen föreslår att tillStatens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet för budget /93 anvisa ett förslagsanslag på I000 kr. G 2.Bidrag till statens utsädeskontroll Prop. 1990/91 Utgift 2 540000 Reservation ■ - ''- 1991/92Anslag 2 748000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 3 223000 Under anslaget anvisas medel för denallmännnyttiga verksamheten vid statens utsädeskontroll. Anslagetbör föras upp med . exkl. pris- och löneomräkning. Förslagetförutsätter att tillåts tillföra influtna växtförädlingsavgifter till räntekonto och gottgöra sig räntan av dessaavgifter. 1 annat fall bör anslaget föras upp med . under budgetåret1992/93. Anslaget bör räknas upp med . Jag har därvid räknat med 400000 kr.för SUKs arbete med att implementera på utsädesområdet. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till statens utsädeskontroll för /93 anvisa ettreservationsanslag på . 1990/91 Utgift 256171 1991/92Anslag 592000 1991/92Anslag exkl. mervärdeskatt 587642 1992/93 Förslag 628000 Prop.1991/92:100 Bil. 1991/92 Beräknad ändring exkl. 1992/93 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) (697 000) -t-50913 (-H8732) föreslår inga förändringar avverksamheten i sin anslagsframställning. Dethar inte funnits skäl att förändra de övergripande mål som gäller förtreårsperioden /92-1993/94. Ramanslag 1992/. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /93anvisa ett ramanslag på . Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet 1990/91 Utgift 1991/92Anslag 1000 1992/93Förslag 1000 Under anslaget tas upp ett formellt belopp av I 000 kr.till uppdragsverksamhet vid statens maskinprovningar. Bidrag till statens maskinprovningar /91 Utgift 5 972210 Reservation 1991/92Anslag 1992/93 Förslag Prop.1991/92:100 Bil. Beräknad ändring 1992/93 Myndighetsuppgifter, provningsverksamhet, m.m. Riksprovplats verksamhet Uppdragsverksamhet, m. m. Driftbidrag -1-1248000 + 985000 -h 2 233 000 -Hl 000000 + 248000 Statens maskinprovningarföreslår ingen förändring av verksamhetens omfattning eller inriktning. Europaintegrationenskonsekvenser för området provning och certifiering har berörts i ett antalutredningar . Utvecklingen mot öppna system och ökad konkurrensmellan kompetenta organ leder till att behovet av statligt engagemang inomområdet provning och certifiering är lika självklart som . Mot bakgrund av behovet av ett ökat engagemang frånbranschen och den europeiska utvecklingen inom området provning ochcertifiering med öppna system och ökad konkurrens mellan kompetenta organ avserjag att föreslå regeringen att tillkalla en särskild utredare som skallöverväga en begränsning av statens engagemang inom provning- och mätteknik samtanslutande verksamheter bl. a. inom statens maskinprovningar. Utredaren skallsom underiag för detta redovisa infrastrukturen i EFTA- och inomteknisk utvärdering, provning, mätteknik och kvalitetssäkring samt analysera detnationella behovet av dessa tjänster. Utredningen bör genomföras skyndsamt så att resultatetkan ligga till grund för övervägande i nästa års budgetproposition. Vid min bedömning av statens maskinprovningarsmedelsbehov har jag räknat med att rationaliseringar motsvarande av anslagetskall genomföras. Det har inte funnits skäl till attförändra de övergripande mål som gäller för treårsperioden /92 -1993/94. Statens maskinprovningar:Uppdragsverksamhet 1992/. Bidrag tillstatens maskinprovningar /. 1991/92:100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.till Statensmaskinprovningar: Uppdragsverksamhet för /93 anvisa ett förslagsanslag på , 2.till Bidrag till statens maskinprovningar för /93 anvisa ettreservationsanslag på . 1990/91Utgift 33 275 225 Reservation 1991/92Anslag 58100000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskau , 57 301872 1992/93Förslag 32 900000 ' Exkl. mervärdeskatt. Medel ur anslaget disponeras för att genomförsöks-, utvecklings-, informations-och rådgivningsverksamhet styra utvecklingen i jordbruket mot minskatväxtnäringsläckage samt säkrare och minskad användning av kemiska bekämpningsmedel och tillåtgärder för att bevara odlingslandskapets natur- ochkulturmiljövärden. Från anslaget betalas även kostnader för tillsyn avskötsellagens bestämmelser. Iriksdagens beslut (prop. 1990/91:90) om en god livsmiljö anvisades statensjordbruksverk för /92 20milj.kr. för utveckling av teknik ochmetodik för typgodkännande av gödselspridare, 15 milj. kr. för teknikutveckling för att minskaväxtnäringsläckaget och 14,8 milj.kr. för information samt försöks- ochutvecklingsverksamhet rörande höst- och vinterbevuxen mark. Därutöver anvisades8,3 milj.kr. för information om besprutningsfria kantzoner, tillsyn avskötsellagen och serieprovning av gödselspridare. Medlen anvisades engångsvisför perioden /92 1993/94. Föratt i fortsättningen kunna bedriva långsiktiga utlakningsförsök med avseende på höst- och vinterbevuxen mark börjordbruksverket tilldelas 4 milj.kr. jämte pris- och löneomräkning 0,2milj.kr. för perioden /93-1993/94. Frånanslaget får täckas kostnaderna för tillsyn enligt 6 a och 6 b §§ lagen(1979:425) om skötsel av jordbruksmark. 6 a § reglerar skyldigheten att ta hänsyn till natur- och kulturminnesvårdens intressen vid jordbruksdrift. 6 b§ behandlar djurtäthet, spridning och lagring av stallgödsel samt höst-och vinterbevuxen mark vid lantbruksföretag. /92 disponeras för nämnda ändamål 3 milj. kr.