prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Jagförordar att långivningen i denna del avvecklas helt vid Bil. S utgången avinnevarande budgetår. Behovet av medelför utbetalningar av beviljade tilläggslån för här avsedda ändamål under /93 beräknar jag, i likhet med ,till 220 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag förordat ifråga om avveckling av tilläggslån för åtgärder i bostadshus som äryngre än , 2.medge att beslut omtilläggslån för åtgärder i bostadshus som är får meddelas inom en ram på 175000000 kr.för /93, 3.till Tilläggslån Jor vissareparations- och ombyggnadsåtgärder i hyres-och bostadsrättshus för /93 anvisa ett förslagsanslag på220000000 kr. Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m.m.' 1990/91Utgift 26023 000 1991/92 Anslag 50000000 1992/93 Förslag 25000000 'redovisat under elfte huvudtiteln anslaget 85. medstor andel outhyrda lägenheter m.m. (prop. 1990/91:100 bil.13). Från anslaget betalas bidrag enligt förordningen(1986: 286) om statsbidrag till förnyelseåtgärder i vissa bostadsområden (upphävd1989:344). Anslaget belastas också med eftergifter av hyresförlustlånenligt förordningen (1976: 260) omhyresförlustlån. Hyresförlustlån kunde lämnas för att täcka vissa hyresförluster 1980. Utestående hyresförlustlån kan efterges under vissaförutsättningar. /91 betalades 26 milj.kr. i bidrag tillförnyebeåtgär-der. återstod 92 milj.kr. att betala ut i sådana bidrag. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 beräknasutbetalning av förnyelsebidrag uppgå till 25 milj.kr. Någraeftergifter av hyresförlustlån har inte meddelats . Anslagsbelastningenför /93 beräknar verket till 25 milj.kr. Bidragsgivningenenligt förordningen om statsbidrag till förnyelseåtgärder ivissa bostadsområden upphörde . För bidrag som beviljats 113 8 1991/92. gäller fortfarande bestämmelserna i denupphävda Prop. 1991/92: 100 förordningen. Det innebär bl.a. att rätten till bidrag inte villkoras av att Bil. 8 åtgärderna utförs inom . Följden bliratt behovet av medel för utbetalningav bidrag kan kvarstå mycket långt efter det att bidragsgivningen har upphört.Jag anser att en sådan ordning inte kan accepteras. Jag förordar att ensenaste dag för ansökan om utbetalning av beviljat bidrag nu fastställs. Ansökningar som görs efter dentidpunkten bör avslås. Med utgångspunkt från att bidragstagaren skall hamöjligheter att avsluta pågående projekt förordar jag att senaste dagför när ansökan om utbetalning avförnyelsebidrag skall ha kommit in till myndigheten bestäms till . Med hänsyn till vad jag nu har föreslagit om en senaste ansökningstidpunkt kan behovet av medel förbidragsutbetalningar under /93 komma att bli något störreän vad har beräknat. Det råder dockosäkerhet när det gäller den tidpunkt då bidrag till fortfarande aktuellaprojekt kan behöva betalas ut. Jag beräknar därför, i likhet med ,medelsbehovet för utbetalningar av förnyelsebidrag till 25 milj.kr. under /93. Jag gör vidarebedömningen att några ytterligare eftergifter inte kommer att lämnas på grundav bestämmelserna i förordningen(1976:260) om hyresförlustlån. Jag beräknar därför anslagsbehovet till25 milj.kr. för /93. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag förordat ifråga om utbetalning av förnyelsebidrag, 2.till Åtgärder Ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. för /93 anvisa ettförslagsanslag på . G 8.Bidrag till förbättring av boendemiljön' 1990/91 Utgift 2420000 1991/92Anslag 1000000 1992/93Förslag 1000000 'redovisat under elfte huvudtiteln, anslag 89. boendemiljön(prop. 1990/91:100 bil. Från anslaget betalas bidrag till förbättring avboendemiljön enligt förordningen(1975:129) om bidrag av statsmedel till förbättring av boendemiljöer (upphävd1986:291). Enligt verkets beräkningar fannsvid ingången av /91 beviljade bidrag på sammanlagt 27,5milj.kr. som inte hade betalats ut. För bidrag som beviljats före ... den tidpunkten gäller dock fortfarandebestämmelserna i nyssnämnda Den innehåller intenågot villkor om att åtgärderna skall ha Prop. 1991/92; 100 utförts inomviss tid. Följden blir, liksom när det gäller det berörda Bil. 8bidraget för förnyelseåtgärder i vissa bostadsområden, att behovet av medel förutbetalning av bidrag kan finnas kvar mycket efter det att bidragsgivningen har upphört. Av samma skälsom i fråga om förnyelsebidraget förordar jag att en senaste dag för när ansökan om utbetalning av bidrag skall ha kommit intill myndigheten fastställs. Medhänsyn till den tid som har förflutit sedan bidragsgivningen upphörde bör den senaste dagensättas till . För att klara återstående utbetalning bör det även för budgetåret1992/93 anvisas ett anslag om I milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag har förordat i fråga om utbetalning av boendemiljöbidrag, 2.till Bidrag till förbättring av boendemiljön för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . Vissa lån till bostadsbyggande' 1990/91Utgift 8 313000 1991/92Anslag 1000000 1992/93Förslag 1000000 'redovisat under elfte huvudtiteln, anslag 83. Vissa lån tillbostadsbyggande (prop. 1990/91:100 bil. Från anslaget betalas hyresförlustgarantilån ochräntebärande förbättringslån.Dessutom har anslaget belastats med låneutbetalningar avseende bostadslån som sammanhängermed vissa beslut av regering och riksdag. Bestämmelser om hyresförlustgarantilån finns iförordningen (1982: 1286) om statlighyresförlustgaranti. Lån kan lämnas för hyresförluster i sådana hyres- eller bostadsrättshus som harlämnats bidrag enligt förordningen(1982:1285) om statsbidrag till hyresrabatter i bostadshus, dvs. hus sompåbörjades 1985. Förbättringslånlämnades enligt förbättringslåneförordningen (1980: 261) eller motsvarande äldre bestämmelser. Långivningen upphörde den 30juni1987. noteringar har inga hyresförlustgarantilån beviljats. Verket föreslår därför att förordningen(1982:1286) om statlig hyres-föriustgaranti upphävs. betalades ut under budget /91. Enligt återstod ijuni 1991 förbättringslån att betala ut till en summa av ca . föreslår att föreskrifter medde las som innebär att förbättringslån inteskall utbetalas efter 1992. Föredragandensöverväganden Prop.1991/92:100 Ril 8 Jag biträder förslag vadgäller hyresförlustgarantilånen och för- ordar att stödet avvecklas vid utgångenav innevarande budgetår. Med hänsyn till vad har anfört om ännuej utbetalade förbättringslånförordar jag att det även för /93 anvisas ett anslag om 1 milj.kr.för att klara återstående utbetalningar. förslag om en tidsfrist för utbetalning av återståendeförbättringslån är en fråga för regeringen.Jag avser att återkomma till denna fråga i annat sammanhang. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillVissa lån till bostadsbyggande för /93 anvisa ettförslagsanslag på . 1992/93Nytt anslag (förslag) 1000 Den inrättas en ny statligmyndighet, statens bostadskreditnämnd. Nämnden har till uppgift attlämna statliga kreditgarantier för sådanalån på kreditmarknaden som tas upp för att slutligt finansiera ny-och ombyggnad av bostäder. Nämnden har dessutom tilluppgift att bevaka att kreditförsörjningen vad gäller ny- och ombyggnadav bostäder fungerar och, när så inte ärfallet, ta de initiativ som behövs för att lösa problemet. Nämnden skall ledas av en styrelse som består avhögst fem personer. Chef för nämndenär en överdirektör. skall vidare finnas ett rådgivandeorgan, kreditmarknadsrädet, för samråd med kreditinstituten och för att ge nämnden råd i frågor omkreditförsörjning. Nämnden skall vara lokaliserad i Kariskrona. har (prop. 1990/91:34, BoU4, rskr. 92)på tilläggsbudget för budgetåret1990/91 under elfte huvudtiteln till för bostäder anvisat ett reservationsanslagpå . Medlen är avsedda att täcka bostadskreditnämndenskostnader för verksamheten i ett inledningsskede. Vidare har (prop. 1991/92:25 bil. 10,BoU8, rskr. 77) bemyndigatregeringen att besluta om en röriig kredit i för nämnden inom en ram av . Långsiktigt ärkrediten avsedd att överbrygga tillfälliga likviditetssvackor som beror på attinkomster och utgifter i nämndens verksamhet inte alltid sammanfaller itiden. För krediten skall betalas marknadsmässig ränta. Enligt beslut (prop. 1991/92:56, BoU9, rskr. 75) skall den hittillsvarande bostadslånegivningenvia länsbostadsnämnderna upphöra I stället skalldet fr.o.m. denna dag lämnas statliga kreditgarantierför sådana lån på allmänna lånemarknaden som behövs för 116 att täcka den del av lånebehovetsom tidigare täckts med bostadslån. sådan kreditgaranti lämnas påbegäran av långivaren och mot en årlig Prop. 1991/92; 100 avgift tillsvidare på 0,av det statsgaranterade lånebeloppet. 8 ternafrån avgiften skall användas dels för att täcka kostnader för nämndensverksamhet, dels för att täcka nämndens kostnader för att internt bygga upp ensäkerhetsfond. Kostnaderna för nämndens verksamhet kommersåledes att täckas via avgifter för utestående garantier. Som anslag tillstatens bostadskreditnämnd behöverdärför endast ett formellt belopp föras upp på statsbudgeten. Jaghemställer att regeringen föreslår att till statens bostadskreditnämnd /93 anvisa ett förslagsanslag på I . Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslån' 1990/91Utgift 23267 1991/92Anslag 1000 1992/93Förslag 1000 ' redovisat under trettonde huvudtiteln,anslaget Cll. Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslån (prop. 1990/91:100 bil. Anslagetär budgeterat inkl. mervärdeskatt. Enligt förordningen (1973:499) ombostadsanskaffningslån med statlig garanti till statstjänstemän m. fl.har under vissa förutsättningar lån med statliggaranti kunnat medges för förvärv av bostadsrätt eller för kontantinsats vid villaköp. Lån har medgivits den som isamband med ändring av tjänstgöringsort har fått eller kunnat få anståndmed omstationering. Högsta lånebelopp harvarit . och längsta amorteringstid . Från anslaget betalas de kostnader som kanuppkomma till följd av att den statliga garantin behöver tas i anspråk. Anslaget disponeras av kammarkollegiet. Enligt uppgift från Nordbanken och kammarkollegietfanns det 464 lån med statligkreditgaranti . Den sammanlagda lånesumman var 4,1 milj.kr.År 1986 var antalet lån 2 964 och lånesumman 38,7 milj.kr. I1991 års budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 15, AU 18, rskr. 167) aviserades en avveckling av denstatliga garantin för bostadsanskaffnings lån. Det successivt minskade utnyttjandet visar att kreditgarantinnumera inte i någon högre grad gör det lättare attlösa bostadsfrågan på den nya tjänstgöringsorten. Regeringen har därför upphävt förordningen om bostadsanskaffningslån. Fr.o.m. den Ijanuari 1992 beviljas inga nya lån. Förordningen gäller dock för lånsom har beviljats . Med hänsyn härtill bör anslagetför nästa budgetår föras upp med endast Prop. 1991/92; 100 ett formellt belopp på . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillStatlig kreditgaranti Jör bostadsanskaffningslån för /93 anvisa ett förslagsanslag på I 000kr. Bonusränta för ungdomsbosparande' 1991/92Anslag 130000 1992/93Förslag 2000000 'redovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget G 6. Bonusränta för ungdomsbosparande(prop. 1990/91:150, bil. beslutade statsmakterna att ettspeciellt ungdomsbosparande skulle inrättas (prop. 1987/88:150 bil. 3,FiU2l, rskr.395) Lagen (1988:846) omungdomsbosparande trädde i kraft . Lagen innebär att ungdomar mellan kanpåbörja ett sparande i vissa banker eller sparkassor som kan fortgåtill och med det år spararen fyller . Efter det att kontoinnehavarenhar sparat och det sparade kapitalet uppgår till , blir kontoinnehavaren berättigad till en årlig bonusränta på . Bonusräntan bekostas av staten. Då nämnda villkor är uppfyllda kan kontoinnehavaren efter sedvanligkreditprövning också låna upp till insatt kapital (exklusive ackumuleradränta och bonus). Bonusräntanbetalas ut då kontoinnehavaren begär det eller när lån erhålles. Närbonusräntan betalas ut upphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet. Under /93 kommer ca 29900 sparareatt vara berättigade till bonusränta. Behovet av anslagsmedel är svårt attbedöma eftersom bonusränta utbetalas först då kontot avslutas. Jag anseratt ett rimligt antagande om hur stor andelav spararna som kan komma att avsluta sina konton under /93 är10%, vilket skulle innebära att den totalabonusräntan som ska betalas ut uppgår till ca . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBonusränta för ungdomsbosparande för /93 anvisa ettförslagsanslag på . H.Bidrag och ersättningar till kommunerna Prop. 1991/92; lOO Skatteutjämningssystemetsyftar till att utjämna de storaskillnader som ■ finns mellan enskilda kommuner resp. landsting i frågaom skattekraft och kostnader för bedrivande av verksamhet. Systemetskall främja en i möjligaste mån likvärdig service i olika delar avlandet, oavsett skattekraft. Systemet i sin helhet omfattar ordinarieskatteutjämningsbidrag, extra skatteutjämningsbidrag, allmänskatteutjämningsavgift samt särskild skatteutjämningsavgift. Skatteutjämningsbidrag minus skatteutjämningsavgiftermotsvarar en för skattesats på /skr. i genomsnitt förlandet, eller ca /invånare. Den största betydelsen harskatteutjämningssystemet för , , ochNorrbottens län. Utvecklingen av skatteutjämningsbidrag ochskatteutjämningsavgifter framgår av följande sammanställning. Skatteutjämningsbidrag och skatteutjämningsavgifter tillkommuner och landsting 1987 1988 1989 1990 1991 1992' Ordinarie skatteutjämningsbidrag 12908 13924 15329 16988 19061 22054 varav till kommuner 7143 7684 8599 9564 10855 14960 landsting 5 765 6240 6730 7424 8206 7094 Extra skatteutjämningsbidrag 356 323 287 230 224 231 Totalt 13264 14247 15616 17218 19291 22285 Skatteutjämningsavgifter 3987 4576 6719 8734 14743 Bidrag, netto 10564 10260 11040 10499 10551 7542 Bestämmelserom skatteutjämningsbidrag finns i lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidragoch förordningen (1988:494) om skatteutjämningsbidrag. Skatteutjämningsbidrag garanteras kommuner ochlandsting vars egen skattekraft är lägre än den de anses behöva för att kunnage medborgarna likvärdig service oavsett i vilken kommun man bor.Denna garanterade skattekraft anges i procent av medelskattekraften och omfattarföljande delar: tillägg eller avdrag på grund av ogynnsam resp. gynnsamåldersstruktur och social struktur tillägg för befolkningsminskning. beslöt (prop. 1978/79:95, FiU35,rskr. 335, SFS 1979:362) om en omfattande förändring av skatteutjämningssystemet. Reformen var fulh genomförd och innebar attgrundgarantinivån Prop. höjdes i framför allt de södra och mellersta delarna av landet.Inriktningen Bil. av reformen ledde emellertid till att skattesatsernagenerellt sett blev betydligt högre i , framförallt i skogslänen, än i övriga delar av För att bryta dennautveckling och åstadkomma en bättre regional balansbeslöt (prop. 1987/88:100 bil.9, FiU 19, rskr. 244) att ändra systemet förkommunal skatteutjämning. Ändringen innebar att man inom en i stort settoförändrad ram höjde grundgarantinivånför kommunerna i liksom för de kommuner i mellersta och som ingår istödområden. Även i vissa delar av ,östra och höjdes grundgarantierna. Höjningarna motsvarades avsänkta garantier för övriga delar av landet. Grundgarantierna har på så sätt fått en mermarkerad regionalpolitisk profil, vilket förutsätts leda till minskadeutdebiteringsskillnader. Den tekniska uppbyggnaden av skatteutjämningssystemet,med bl.a. anknytningtill medelskattekraften som en viktigdel, ändrades inte. En maximering av den skattesats som läggs tillgrund för bidragsberäkningen harinförts i syfte att begränsa den enskilda kommunens möjligheter att påverka bidragets storlek. Den är satttill /skr. för kommunerna,/skr. för landstingen och till /skr. för de kommuner som inte ingår i landsting. De kommuner ochlandsting som hade en högre skattesats fick genom denna ändring minskatskatteutjämningsbidrag. Dennabidragsminskning har kommunerna och landstingen i norra kompenserats för genom en högregrund-garanti. Sedan dessa högsta skattesatser fastställdes harskatteväxlingar bl. a. på grund av äldrereformen genomförts mellanlandstingen och kommunerna. Regeringen har med anledning av detta beslutat omnya högsta skattesatser för beräkning av skatteutjämningsbidrag.Beloppen varierar från län till län. fårkommuner och landsting tillsammans ordinarie skatteutjämningsbidrag med preliminärt 22054 milj.kr. Av landets totalt 284 kommuner erhåller 237 () skatteutjämningsbidrag.Samtliga landsting utom tre, , samt och länslandsting, får skatteutjämningsbidrag. Somett komplement till ordinarieskatteutjämningsbidrag får regeringen enligt7 § lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag bevilja extra skatteutjämningsbidrag.För år 1992 har regeringen beviljat 231 milj. kr. i sådana bidrag. Extra skatteutjämningsbidragbeviljas, efter ansökan, kommuner och landsting som av olika skäl har kommit iekonomiska svårigheter. Extraskatteutjämningsbidrag utbetalas också för att trygga kollektivtrafik iglesbygd sedan statsbidraget för detta ändamål slopats samt, efter särskild ansökan, till de kommuner som vidtar förebyggande åtgärder motjordskred och andra naturolyckor. Allmänskatteutjämningsavgift Prop.1991/92:100 Bil 8 Bestämmelser om allmänskatteutjämningsutgift finns i lagen (1987:560) Den allmänna skatteutjämningsavgiften infördes år1986 och bestämdes då till /skr. Avsikten var att avgiften skullefinansiera den automatiska ökningenav skatteutjämningsbidragen . Av samma skäl har avgiften höjts för åren 1987,1988, 1990 och 1991. Höjningarna har uppgått till 0:08 /skr.för dessa år. höjdesdessutom skatteutjämningsavgiften med /skr. för kommunerna för attersätta en utebliven besparing inom skolans område. höjdes avgiften förkommunerna med /skr. för att delvis finansiera satsningpå barnomsorgen. beräknas skatteutjämningsavgiftenenbart på det egna skatteunderiaget (prop. 1988/89:150 bil.6, FiU29, rskr.326). beräknades avgiften påsumman av det egna taxerade skatteunderlaget och tillskottet avskatteunderlag enligt lagen om skatteutjämningsbidrag. För att inkomsterna från skatteutjämningsavgiftenefter förändringen skulle uppgå tilloförändrat belopp, höjdes avgiften för med /skr. förkommunerna och /skr. uppgår den allmännaskatteutjämningsavgiften till /skr. för kommuner och /skr. Härav avser /skr. en för förhöjd avgift. Bestämmelserna om särskild skatteutjämningsavgift finns i lagen (1987:561) om särskildskatteutjämningsavgift. Fr. o. m. tas en särskildskatteutjämningsavgift ut av kommuner medhög skattekraft. Denna avgift, som är progressiv, skärptes (prop.1986/87:100, FiU29, rskr. 343 ) och (prop. 1987/88:100, FiU 19, rskr. 1988/89:150bil.6, FiU29, rskr. 326) beslötriksdagen att ändra reglerna så att den särskilda avgiften fr. o. m. skall omfatta alla kommuner med ettskatteunderlag som överstiger medelskattekraften. Avgiften tas ut på den del avdet egna skatteunderlaget somöverstiger av medelskattekraften, dock inte för den del avskatteunderlaget som understiger det för kommunen garanterade skatteunderiagetenligt lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag. har beslutat (prop. 1991/92:38, FiU IO, rskr. 108) att ändra avgiften så att ingen kommun vid en ökning avskatteunderlaget behöver betala meri skatteutjämningsavgift än vad skatteinkomsterna ökar. o. m. följande utformning: Särskildskatteutjämningsavgift (kr./skr.) Skattekraften i % av Avgiften per skattekrona du. av medelskattekraften i intervallet 100-109,99 I 110-119,99 2 120-124,99 3 125-129,99 4 130-134,99 6 135-139,99 8 Skatteutjämningsavgifterna uppgår till sammanlagt 14743 milj.kr., varav 664milj.kr. avser den särskilda skatteutjämningsavgiften. betalar 41kommuner särskild skatteutjämningsavgift. Skatteutjämningsbidragenföljer automatiskt skatteunderiagets förändringar, eftersom de är knutna tillmedelskattekraften. tas skatteutjämningsavgifter ut för attneutralisera ökningen av bidraget. Vid oförändrat avgiftsuttag (exkl. dentillfälliga höjningen på /skr.) beräknas ökningen mellan åren 1992 och1993 uppgå till ca 800 milj.kr. Skatteutjämningsbidragen beräknas då ökamed ca I 600 milj.kr. och skatteutjämningsavgifterna med sammanlagt ca 800milj.kr. För att neutralisera ökningen av kostnaderna iskatteutjämningssystemet skulle den allmännaskatteutjämningsavgiften behöva höjas med /skr. Detskulle innebära en avgift på /skr. för kommunerna och 0:73kr./skr. har i sitt betänkandeföreslagit att den allmänna och särskilda skatteutjämningsavgiften slopas. Denökade belastningen på statsbudgeten föreslås finansieras genom en motsvarandereducering av statsbidragen. Jag avser återkomma med ett förslag tillproposition om de kommunalekonomiska frågorna . Den kommer även attbehandla skatteutjämningssystemet. H 1.Skatteutjämningsbidrag till kommunernam.m.' 1990/91Utgift 18 251488 603 1991/92Anslag 20868000000 1992/93Förslag 23100000000 ' redovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget Fl. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. Från anslaget betalas skatteutjämningsbidrag till kommuner och lands ting enligt lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag samt lagen (1982:221) med särskilda bestämmelserangående det kommunala skatte underlaget m.m. Ytteriigare föreskrifter för bidragsgivningen finns i för- 122 ordningen (1988:494) omskatteutjämningsbidrag. Vidare betalas kostna- Prop. 1991/92; 100 derna förskatteutjämningsnämnden, som är ett rådgivande organ i frågor Bil. 8 omextra skatteutjämningsbidrag, från detta anslag. Med utgångspunkt skattesatser och enviss antagen höjning av skatteunderlaget samt med antagande attåldersstrukturen är densamma som för 1992bedöms det ordinarie skatteutjämningsbidraget uppgå till 23685 milj.kr.år 1993. Extra skatteutjämningsbidrag beviljas efteransökan sådana kommuner och landsting som av olika skäl har kommit i ekonomiskasvårigheter. har sådanabidrag beviljats med 129 milj.kr. Dessutom utbetalas vissa andra,riktade bidrag inom ramen för det extra skatteutjämningsbidraget. För att trygga kollektivtrafik i glesbygd, sedan statsbidragetför detta ändamål slopats, utbetalas ett särskilt bidrag om 70 milj.kr. till samt till kommunerna och landstingen i de s.k.skogslänen. Inom ramen för extra skatteutjämningsbidrag beviljas också efter ansökan 25 milj.kr. som stöd tillkommuner som vidtar förebyggandeåtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Anslagsbehovet för extraskatteutjämningsbidrag beräknas till 230 milj.kr. Medelsbehovet under /93 avserbidrag som utbetalas under andra halvåret1992 och . Bidragen uppgår till 22 285 milj.kr. och beräknas till 23 915 milj. kr. enligt dagens regelsystem. Hälften av beloppen förkalenderår 1992 resp. 1993, 23 100milj.kr., utbetalas under /93. Jag avser att återkomma med ett förslag om ett nytt statsbidragssystemi en proposition . I avvaktan härpå beräknar jag medelsbehovet / 93 till 23 100 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. attbemyndiga regeringen att utge extra skatteutjämningsbidrag för i enlighet med vad jag förordat, 2. atttill Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m.för /93 anvisa ett förslagsanslag på23 . Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen' 1990/91 Utgift 876153 737 1991/92 Anslag 879172000 1992/93 Förslag 879172000 'redovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget F2. Bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen Från anslaget betalas bidrag till kommunerna som kompensation för det intäktsbortfall som blivit en följd av att den kommunala beskattningen av juridiska personer upphört (prop. 1983/84:133 bil.l, FiU39, rskr. SFS 1984:504). Första bidragsåret var . För år 1986beslöt Prop. 1991/92; 100 (prop. 1984/85:150, FiU29, rskr. 29) attkompensationen skulle reduceras Bil. 8 med30 kr./invånare. En ytterligare reducering med /invånare har riksdagenbeslutat om ft.o. m. (FiU 1986/87:29, rskr. Regeringen har iseptember 1991 fastställt beloppet till sammanlagt ca 879 milj.kr. för år 1992.Jag föreslår att ett motsvarande belopp uppförs . Jag avser att överväga om detta bidrag bör inordnasi ett nytt statligt utjämningssystemi samband med att jag i ett förslag till en proposition behandlar de kommunalekonomiska frågorna införår 1993. Jaghemställer att regeringen föreslår