prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — att tillRiksgäldskontoret: Kostnader för upplåning och låneförvaltning för budgetaret 1992/93 anvisa ettförslagsanslag på . D 3.Riksgäldskontoret: Garantiverksamhet 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Under detta anslag redovisas delar av den statligagarantiverksamheten. Anslaget får användas för att täcka eventuella förlusterdels till följd av statliga garantier till svensk varvsindustri ochbeställare av fartyg, dels till följdav statliga garantier som inte belastar annat anslag på statsbudgeten. Lönekostnader och andra förvaltningskostnader somuppkommer i verksamheten belastar anslaget. Influtna avgifter och återvunnamedel skall användas till att bestrida verksamhetens kostnader. Eventuellaöverskott, netto, redovisas på inkomsttiteln överskott avriksgäldskontorets garantiverksamhet. För /91 uppkom ettöverskott i verksamheten. Riksgäldskontoretförvaltar en betydande andel av samtliga statliga garan tier. Per var den garanterade kapitalskulden för de garantier som förvaltar40,. Den tota la statliga garantivolymen var 105miljarder kronor. Bland övriga myndig heter som förvaltar statliga garantier är exportkreditnämnden volymmäs sigt den största. Riksgäldskontoretskassamässiga utgifter och inkomster i garantiverk- Prop. 1991/92: 100 samheten har utvecklats på följande visunder : Bil.8 Riksgäldskontoretsgarantiverksamhet budgetåren 1987/88 1990/91 Löner och övr förvalt.kost. Inför bokslutet per ochinförandet av ett nytt system av kostnadsmässig resultatredovisning,gjorde en riskanalys av utestående garantier och fordringarsom hänger samman med gjorda infrianden.Denna analys har inte föranlett några reserveringar för förlustrisker påutestående garantier. De särskilda säkerheter kontoret har för utestående fartygskreditgarantier anses varatillfredsställande. Bedömningen av utestående fordringar föranleddedock nedskrivningar med drygt 290 milj. kr. Nedskrivningen härrör ifrånfordringar som uppkommit genom infrianden av fartygskreditgarantier, vilket ärdet garantislag som förorsakat de största föriusterna. I likhet med föregående år böranslaget i statsbudgeten föras upp med ett belopp om I . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Riksgäldskontorel: Garantiverksamhet för /93 anvisa ettförslagsanslag på I . 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Under detta anslag redovisas den utlåning ochinlåning riksgäldskonto ret bedriver. På anslaget redovisasavgifter för utlåningen samt riksgälds kontorets kostnader för personal m. m. Ränteinkomster från utlåningen och ränteutgifter redovisas på anslagetRäntor på statsskulden, m. m. Bakgrund Prop.1991/92:100 Ril 8 verksamhet medutlåning till och inlåning från affärs- ' verkoch andra statliga myndigheter har expanderat. Utlåningen uppgick totalt till26,och inlåningen till 38,2miljarder kronor per . Kostnaden för personal m. m. i utlånings- ochinlåningsverksamheten täcks mer änväl av kreditavgifter. Under /91 uppgick intäkterna till 10,6 milj. kr. och utgifterna till 2,3 milj. kr. Kapital för utlåningsverksamheten anskaffasgemensamt med riksgäldskontoretsupplåning för att refinansiera statsskulden. Styrningen av verksamheten skerför närvarande tillsammans med styrningen av skulden i svenska kronor ochresukatet ingår som en del i denna. Utlånings- och inlåningsverksamheten skallbedrivas på marknadsmässiga villkoroch målet skall vara att kostnaderna för verksamheten täcks av dessintäkter. 1likhet med föregående år bör anslaget i statsbudgeten föras upp med ett beloppom . Jaghemställer att regeringen förelår att tillRiksgäldskontoret: Uppdragsverksamhet för /93 anvisa ettförslagsanslag på . Vissa centrala myndigheterm. m. Prop-1991/92: lOO Bil.8 E 1. 1990/91 Utgift I 120103 542 1991/92Anslag 1054523000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 1 173912000 uppbärtullar, andra skatter och avgifter som tas ut vid införsel av varor samt samlar in och bearbetar uppgifter .förutrikeshandelsstatistik. Tullverketövervakar och kontrollerar trafiken tilloch från utlandet så att bestämmelser ominförsel och utförsel av varor efterlevs samt bedriver viss utrednings- och åklagarverksamhet i fråga ombrott mot dessa bestämmelser. omfattar generaltullstyrelsen samtregionala och lokala tullmyndigheter. Närmare bestämmelser om ledning ochorganisation m. m. finns i förordningen (1991:1524) med instruktion förtullverket. Vid behandlingen avbudgetpropositionen 1991 fattade beslut om att en ny organisation för skulle införas den Ijanuari1992. Arbetet med att omorganisera har enligt generaltullstyrelsen bedrivitsenligt planerna. Ett medlemskap i kommer att få omfattandekonsekvenser för en myndighet varsverksamhet bygger på gränskontroll i vid bemärkelse. Av detta skäl har generaltullstyrelsen inlett ettarbete med att analysera tänkbara följder för . kommerenligt styrelsen däremot inte att få några mer omfattande konsekvenser förtullverket. Tullprocedurfrågor kommer dock enligt styrelsen att få stor tyngdredan inför ett EG-medlemskap. Generaltullstyrelsenhar inlett arbetet med att skapa förutsättningar för att tillgodose redovisningskraven enligt bokföringsförordningen i desslydelse fr. o. m. den Ijuli 1991.Fr.o.m. /93 kommer denna princip att tillämpas föruppbördsredovisningen hos . har vidare påbörjat arbetetmed ett nytt ekonomisystem som planeras att införas tillden Ijuli 1993. Därmed har också förutsättningar skapats för tullverketatt redovisa hela sin verksamhet enligt de nya bokföringsmässiga principerna. Generaltullstyrelsenhar i sin anslagsframställning redogjort för vissa ratio naliseringsåtgärder. De viktigasteav dessa är datoriseringen av tullproce- 56 duren och omstruktureringen avorganisationen. Både datoriseringen och Prop. 1991/92:100organisationsförändringarna bekostas genom besparingar nu och under de Bil.8 närmaste åren till sin huvuddel av . Styrelsen redovisar även vissa andra åtgärdersåsom en ny kontrollstrategi,undantag från skyldigheten att lämna vissa handlingar med tulldeklaration, resultatorienterad styrning viaverksamhetsöverenskommelser och nyttekonomiadministrativt system som syftar till effektivare och förenkladetullkontroll- och tullklareringsrutiner samt förbättrade ekonomiadministrativa ratiner. Vissa av åtgärderna initierasav styrelsen i en del äv organisationen och genomförs sedan under enföljd av år innan de nått hela verket. Under innevarande budgetår disponerarstyrelsen 13,6 milj. kr. för sådana särskilda effektivitetshöjande åtgärder. Enligt generaltullstyrelsen bör de föreslagnaåtgärderna /93 leda till attde medel som frigörs vid tillämpning av rationaliseringskravet på tullverketfår användas inom tullverksamheten. /91 har export- och exportrelaterade transitrutiner i tulldatasystemet (TDS) successivt börjatdriftsättas hos tullmyndigheterna. Därmed räknar generaltullstyrelsen med attexportdelen av TDS skall kunna vara införd i hela landet vid årsskiftet1991/92. När det gäller import- ochuppbördssystemen avser styrelsen numera att driftsätta dessa inom helaorganisationen . Styrelsen anser vidare att de återståendesystemen för vissa importfunktioner och efterkontroll m. m. skall kunnainföras enligt den ursprungliga tidsplanen så att i stort sett samtligatullplatser skall kunna ha tillgång till ett komplett tulldatasystemunder . redovisar vidare att medbörjan fem företaghittills har anslutits till TDS.Arbete pågår med att ansluta ytterligare ett 10-tal företag. Ett fortsatt intensivt arbete bedrivs av generaltullstyrelsenför att försöka förmå svensktnäringsliv att intressera sig för TDS som ett steg på vägen motrationell informationshantering. Styrelsen konstaterar dock att det från näringslivets sida finns en viss tveksamhetatt satsa på denna utveckling, menatt intresset bedöms vara större för en kommande anslutning till importdelen av TDS. ansträngningarkommer enligt styrelsen i, första hand att inriktas mot att få de störreimport- och exportföretagen samt speditöreroch ombud anslutna till TDS. För att stimulera företagen att ansluta sig till TDS har styrelsen beslutatatt fr. o. m. den Ijanuari 1992 sättaned tullförrättningsavgifterna för de företag som lämnar uppgifterelektroniskt till . har i en skrivelse den 23september 1991 lämnat en särskild redovisning av TDS kostnader. Den förnyade kostnadsbedöm ningen stämmer enligt styrelsen iallt väsentligt överens med den ekono miska bedömning och lönsamhetskalkylför TDS som styrelsen tillsam mans med statskontoret gjorde , om hänsyn tas till de prisför ändringar som skett mellankalkyltillfällena. För budgetåret1992/93 bedömer generaltullstyrelsen medelsbehovet för Prop. 1991/92:100 TDS tilldrygt 85 milj. kr., dvs. en ökning med I milj. kr. i förhållande till Bil. 8 anslagsframställningen.Det nu bedömda medelsbehovet för nästkommande budgetår får, förutom genombegärt anslag i anslagsframställningen, täckas genom ingående reservation,intern finansiering, m. m. begär 72,5milj. iförvaltningskostnader för att täcka drift-, hyres-och energikostnader för i samt 7,5 milj. kr. i form avprojektmedel. Generaltullstyrelsenhar planerat att genomföra det besparingskrav på 300 milj. kr. som statsmakterna uppställt för TDS finansieringgenom personalbesparingar enligt följande. Personalbesparingar på lokal och regional nivå iårsarbetskrafter (åa) fördelat på budgetår(bå) Bä 91/92(920101) Bå 92/93 Bä 93/94 Bå 94/95 Bå 95/96 Härutöver tillkommer personalbesparingarna påcentral nivå som generaltullstyrelsenuppskattar till ca llOåa, fram t.o.m. bå 1995/96. Styrelsen avser att återkomma, senast i samband med arbetetmed regleringsbrevet för bå 1992/93, med en redovisning över hurpersonalbesparingarna på central nivå tidsmässigt kan genomföras. Generaltullstyrebens förslag till resursförstärkningar Tullkontrolleninriktas i allt högre grad på förstärkta insatser för narkotikabekämpningen. Särskilda röriigagränskontrollstyrkor har inrättats eller kommer att upprättas inom varoch en av de fyra tullregionerna. noterar en viss ökning av antaletnarkotikabeslag. Fler större beslag har gjorts, vilket, enligt styrelsen, kanvara tecken på att utvecklas mot att bli genomgångsland förnarkotika. För /93 yrkar generaltullstyrelsen7 milj. kr. för förstärkta insatser mot narkotikasmuggling enligtföljande: en fortsatt utbyggnad av SPADI-systemet (4,2 milj.kr. en sambandsman för (1,3 milj. utrustning för gränskontrollstyrka i (1,5 milj. För merarbete med det för handelnmellan EG- och EFTA-länderna gemensamma enhetsdokumentet behövs enligtstyrelsen även under budgetåret vissa medel.Först när anslutningen av företag till tulldatasystemet nått en större omfattning anser styrelsen att behovet avdessa resurser bortfaller. Styrelsen beräknar numera resursbehovet för merarbetetmed enhetsdokumentet till ca 5,4 milj. kr. Beräknadändring 1992/93 1991/92:100 Bil.8 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Summa kostnader Försäljning av informations- och statistiktryck m.m. (850269000) (-t- 63 366000) 123455000 -I- 17615000 Inriktningen av tullverksamhetenpåverkas av ett omfattande förnyelse- och förändringsarbete.För gäller det nu närmast attse till att den nyatullorganisationen blir effektiv och rationell så att genomförandet avdatoriseringen av tullverksamheten av enligt planerna. Det är därvid av väsentlig betydelse hurtullverket lyckas i sina ansträngningaratt förmå företagen att ansluta sig till tulldatasystemet. Vidare har generaltullstyrelsen i uppdrag att isin fördjupade anslagsframställningför budgetåren 1993/941995/96 redovisa en analys av de närmare effekterna för tullverksaniheten i ettEG-perspektiv. Resultatet härav börenligt min mening kunna ingå i kommande utredningsarbete om konsekvensernaav ett svenskt medlemskap i . Jaghar erfarit att generaltullstyrelsen har inlett ett arbete med att skapa förutsättningar för att tillgodoseredovisningskraven enligt bokföringsförordningen i dess lydelse fr.o.m.den Ijuli 1991. Fr.o.m. /93kommer dessa redovisningskrav att kunna uppfyllas för uppbördsredovisningenhos . För redovisning av övriga verksamhet anser jag det angeläget att generaltullstyrelsenvidtar fortsatta åtgärder så att redovisningskraven kan tillgodoses för helaverksamheten inför /94. Underinnevarande budgetår disponerar generaltullstyrelsen 13,6 milj. kr. försärskilda av styrelsen redovisade effektivitetshöjande åtgärder. Vissa avåtgärderna initieras i en del av tullorganisationen för att sedan under fleraår genomföras inom hela . /93 har jag beräknat 14,5 milj. kr. ta åtgärder som i första hand ska leda till förbättrad ekonomiadministra- Prop.1991/92: 100 tion samt därutöver förenklade kontroll- och klareringsrutinerinom tull- Bil. Medlen bör kunna disponeras avgeneraltullstyrelsen först efter särskilt beslut av regeringen. Generaltullstyrelsenhar redovisat de åtgärder som har vidtagits för det fortsatta införandet avtulldatasystemet (TDS). Enligt den ursprungliga tidsplanen kommer i stort settsamtliga tullplatser att få tillgång till ett komplett tulldatasystemunder . För att tulldatoriseringen skall få avseddaeffekter anser jag det särskilt viktigt att stora ansträngningar görsinom tullorganisationen för att få import-och exportföretagen samt ombuden för dessa anslutna till TDS. Genom generaltullstyrelsens redovisning harjag också inhämtat att ett intensivt arbete bedrivs inomtullverket för att få ett ökat intresse från näringslivets sida till enanslutning till TDS. Jag förutsätter därvid att företagen skall finna detangeläget att kunna ta till vara de möjlighetertill rationell informationshanteringsom en anslutning till TDS kan erbjuda. 1 budgetpropositionen 1991 redogjordes för TDSkostnader och finansiering mot bakgrund av den ekonomiska bedömning och lönsamhetskalkylsom generaltullstyrelsen i samråd med statskontoret överlämnat till regeringen.Med utgångspunkt i redogörelsen uppställdes ett besparingskrav på 300 milj. kr.som skall kunna uppfylla för att finansiera TDS. För TDS kostnader har påtilläggsbudget II till statsbudgetenför /91 anvisats ett reservationsanslag på 180 milj. kr. har lämnaten ny redovisning av TDS kostnader. Den förnyade kostnadsbedömningen stämmer iallt väsentligt överens med den ekonomiska bedömning ochlönsamhetskalkyl för TDS som styrelsentillsammans med statskontoret gjorde , om hänsyn tas till de prisförändringar som skett mellan kalkyltillfällena. Som utgångspunkt för min bedömning avmedelsbehovet för TDS för /93 gäller att kostnaderna rymsinom den tidigare av godkändalönsamhetskalkylens ramar. bör i enlighet härmed tillföras begärdamedel. Jag har därför för TDS som får anses ha övergått i enförvaltningsfas beräknat 72,5 milj. kr. för att täcka drift-, hyres- och energikostnader för i samt 7,5milj. Jag utgår från att skall uppfylla detfastlagda besparingskravet på 300 milj. kr. För innevarande budgetår görs en besparing med 5,4 milj. kr. De fortsatta besparingarna på regional och lokal nivå inom innebär för /93 ettminskat anslagsbehov av 19,2 milj. kr. och för /94 en anslagsminskning med 24,5 milj. kr. Jag avser att ta upp fördelningen av de totalabesparingarna för TDS finansi ering, inkl. central nivå, inomtullorganisationen i samband med regle ringsbrevet för /93.De åtgärder som vidtas genom bespa- 60 ringarna under budgetåren 1992/93och 1993/94 utgör också Prop. 1991/92:100 del i omställning och minskning av denstatliga administrationen. Utvecklingenav narkotikabeslagen och den ökade rörligheten över gränserna, främst till följd av utvecklingen i , motiverar enfortsatt satsning på tullensnarkotikabekämpning. För en fortsatt utbyggnad av SPADI-systemet, nyanskaffningav narkotikautrastning och för en sambandsman i har jag beräknat 7milj. för att förstärka tullens insatser mot narkotikasmuggling. För merarbete med det för handelnmellan EG- och EFTA-ländernagemensamma enhetsdokumentet föreslår jag att även under nästa budgetår får disponera vissa medel 4milj. i avvaktan på att tulldatasystemet tas i brak. Härefterräknar jag med att några ytterligare medelför denna resursinsats inte skall behöva anvisas. För investeringar i ADB- ochkommunikationsutrustning har jag beräknat . Engångsanvisningenkommer att ersättas med lån iriksgäldskontoret det budgetår myndigheten tillgodoser redovisningskraven enligt bokföringsförordningen i desslydelse fr. o. m. den . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillTullverket för /93 anvisa ett förslagsanslag på I173912000kr. 1990/91 Utgift 25051470 1991/92Anslag 24270000 1991/92Anslag exkl 1992/93Förslag 24 733000 'Basen /92 härtill följd av ökade hyreskostnader höjts genom enändring av regleringsbrevet för innevarande budgetår. är ett vetenskapligtforsknings- och utredningsorgan meduppgift att följa och analysera den ekonomiska utvecklingen inom ochutom landet, utarbeta prognoser för den svenska ekonomin samt bedriva forsknings- och utredningsverksamhet ianslutning härtill. har beslutat om konjunkturinstitutetsverksamhet för treårs perioden /921993/94. 1regleringsbrev har regeringen fastställt budgetramen förinstitutets verksamhet till . Detta innebär en reducering avramanslaget i volym . Institutetshuvudförslag för /93 ansluter sig till budgetdirektiven ochinnebär en reducering motsvarande 1,av föregående års anslag räknatexklusive mervärdeskatt. Institutet hemställer att medelmotsvarande . ställs till förfogandeför verksamheten under /93. 1991/92:100 Bil. Dethar inte funnits skäl att föreslå förändringar av de övergripande målsom gäller treårsperioden /92-1993/94. Ramanslag1992/93 24,733 milj. kr. Konjunkturinstitutetsredovisade resultat för /91 har inte givit anledning att föreslånågon förändring av den tidigare fastställda inriktningen. 1991 /92 Beräknad ändring exkl. 1992/93 mervärdeskatt ----------------------- Förslaget för /93 ansluter sig till den fastställda treåriga budgetramen ochinnebär, föratom pris- och löneomräkning, en reducering motsvarande 1,avdet omräknade anslaget. Förslaget ansluter sig principiellt tillkonjunkturinstitutets anslagsframställning för /93. Konjunkturinstitutetomfattas fr.o.m. innevarande budgetår av den försöksverksamhet med ändradfinansieringsmodell för investeringar i viss ADB- och kommunikationsutrustningsom initierades /91. Förfinansiering av ADB-utrustning beräknas /93 få ta upp lån i på högst . Av detta belopp beräknas 1 829000 kr.användas för lösen av återståendekapitalskuld hos statskontoret för ADB-utrustning som anskaffats t.o.m.innevarande budgetår. utgörs av ett föriängt bemyndigande att ta upp lån i . Hemställan Prop.1991/92: 100 Ril 8 Jag hemställer att regeringenföreslår att tillKonjunkturinstitutet för /93 anvisa ett ramanslag på . 1991/92Anslag 1000 Reservation 1992/93Förslag 88 275000 är en central förvaltningsmyndighetmed uppgift att utöva tillsyn över finansiella institutioner ochmarknader. Finansinspektionenleds av en generaldirektör som också är ordförande i inspektionens styrelse. bildades den genomen sammanslagning av bankinspektionen och försäkringsinspektionen. Ensärskild utredare (dir. 1991:33) har underhösten 1991 gjort en översyn av inspektionens organisation och lämnat förslag till förändringar. Förslaget bereds i . Inspektionensinre organisation beräknas kunna läggas läggas fast . verksamhet finansieras genomobligatoriska avgifter från deinstitut som står under tillsyn av inspektionen. Avgifterna har inte tagits upp på statsbudgetens inkomstsida utanförts till ett reservationsanslag som uppbördsmedel. För inspektionensverksamhet har regeringen fastställt en utgiftsstat för budgetåret. 1 den pågående omläggningen av budgetprocesseningick bankinspektionen och försäkringsinspektionen i budgetcykel 2(1992/931994/95). Sammanslagningenav dé båda inspektionsmyndigheterna har lett till att finansinspektionens inträde i den nyabudgetprocessen har förskjutits till 1993/94.Myndighetsspecifika direktiv för inspektionen skall enligt nuvarande planering beslutas av regeringen i börjanav 1992. Finansinspektionensförslag kan sammanfattas enligt följande. Inspektionen redovisar flera aspekter på densnabba utvecklingen av finansmarknaden med omfattande strukturförändringaroch internationalisering av de finansiellaföretagen. Det redovisas också hur inspektionens arbetsformer haranpassats efter detta med en inriktning och koncentration på de mest betydandetillsynsområdena. Sammanslagningen av inspektionsmyndigheterna lederi flera avseen den till rationaliseringsvinster och effektiviseringar,där frigjorda resurser kan styras över tilleftersatta områden. nuva rande personalresurser ställda i relation till verksamhetens omfattningoch komplexitet motsvarar emellertidinte de verkliga behoven. De svenska finans- och försäkringsmarknaderna är både större och mer differentierade än i flertalet länder. Vid en internationell jämförelse framstår därför 63 inspektionens personalresurser somsmå. Enligt inspektionens mening kan Prop. 1991/92:100 ingen annan slutsatsdras än att tillsynsverksamheten bör rustas upp på Bil. 8 både kortare ochlängre sikt och att detta kommer att kräva resurstillskott. Inspektionenfinner att den påbjudna generella nedskärningen inte framstår som realistisk. I stället redovisas ett alternativtbudgetförslag för /93. Förslaget innebär kompensation för pris- ochlöneomräkningar samt en förstärkningav resurserna med , varav . lönekostnader motsvarande fjorton nya tjänsteroch . Inspektionen har anlitat en extern konsult för entotal genomlysning av myndighetens behov av ADB-stöd i framtiden.Genomgången utfördes under oktober månad1991. För att förverkliga de angelägna ADB-projek-ten behöver inspektionensnuvarande maskinutrustning helt bytas ut. Att i detta skede lämna ett utförligt kostnadsförslag för ADB-satsningenanses inte möjligt. Kostnaderna för satsningen uppskattas till ca 13 milj. kr., varav hårdvarudelen beräknas till ca 10 milj. kr. Uppbyggnaden av inspektionens nya ADB-miljö föreslås starta under våren1992 och genomföras under entreårsperiod. En sådan kraftig utbyggnad av inspektionens ADB-stöd ställer också krav på ytteriigareADB-personal och utbildningsinsatser.ADB-gruppen behöver förstärkas med tre personer alt. konsulttjänster kostnad av 1,3 milj. kr. Däremot finnsinga ökade kostnader för drift och underhåll medtagna. Jaghar i det föregående erinrat om att finansinspektionens verksamhet finansierasgenom avgifter från de kreditinstitut och försäkringsföretag m.fl. som stårunder inspektionens tillsyn. I statsbudgeten tas upp ett reservationsanslag på I . och iregleringsbrevet fastställer regeringen en utgiftsstat för det kommandebudgetåret. Anslaget får inte uppvisa någonbelastning per och anvisade medel, I , skall vid sammatidpunkt omföras till inkomsttitel. Den anslagsform som tillämpas för finansinspektionen är en konstruktion sominte systematiskt kan hänföras till någon av de anslagsformer som vanligen används.Enligt min mening bör denna särskildaanslagsform ersättas med anslagsformen ramanslag. Ett byte av anslagsform förutsätter att de avgifter somfinansierar inspektionens verksamhetförs till särskild inkomsttitel istatsbudgeten. Avgifterna beräknas för budgetåret till . Somövergripande mål för verksamheten gäller att inspektionen skall se till att laglighet, säkerhet och sundhet råderinom tillsynsområdet och att förtroendet upprätthålls för marknadernas stabilitet och funktionsförmå ga. Inspektionen skall också se tillatt en ändamålsenlig struktur och 64 inriktning på marknaden främjas.Det är angeläget att inspektionens till- Prop. 1991/92; 100 synsverksamhetpräglas av en hög ambitionsivå såväl nationellt som inter- Bil. Som tidigare översiktligt nämnts sker betydandeförändringar inom tillsynsområdet.Denna utveckling kräver ändrad eller ny lagstiftning. De lagändringarsom genomförts kommer, liksom de lagändringar som föranleds av de utredningsförslag som lagts eller kommer att läggas fram,att på olika sätt påverka arbetsuppgifterna för inspektionen. De ändringar som föranleds av Sverigesundertecknande av kommeratt ställa särskilda krav på insatser från inspektionens sida.