prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 1991/92:100 ga myndigheter ochaffärsverk har expanderat. 8 Utlåningen uppgickper totalt till . och inlåningen till 38,2miljarder kr. Tullverketuppbär tullar, andra skatter och avgifter som tas ut vid införsel avvaror samt samlar in och bearbetar uppgifter för utrikeshandelsstatistik. Vidare övervakar och kontrollerar verkettrafiken till och från utlandet såatt bestämmelser om införsel och utförsel av varor efterlevs samt bedriverviss utrednings- och åklagarverksamhet i fråga om brott mot dessa bestämmelser. Inom tullkontrollen ärbekämpningen av narkotikasmuggling ett högt prioriterat område. En viktig uppgift i förnyelse- och förändringsarbetetför är nu att genomföra tulldatoriseringen enligt planerna.Kostnaderna för tulldatasystemet har beräknats till 80 milj. kr. För att uppfylla detuppställda besparingskravet på totalt 300 milj. kr. förtulldatasystemets finansiering görs personalbesparingar /93motsvarande ett belopp på ca 25 milj. kr. pågår inom ettanalysarbete rörande effekterna på tullverksamheten på . Resultatethärav bör kunna ingå i kommande utredningsarbete om konsekvenserna av ettsvenskt medlemskap i . föreslås få resursförstärkningar förnarkotikabekämpning genom fortsatt utbyggnad av s.k.SPADl-system, nyanskaffning av viss tekniskutrustning samt för en sambandsman för . Vidare föreslås medelför merarbetet med enhetsdokumentet i EG/EFTA-handeln. Statistiskacentralbyrån (SCB) är central förvaltningsmyndighet för den statligastatistikproduktionen och ansvarar för huvuddelen av denna. Verketbedriver även uppdragsverksamhet på sitt område. SCB tillämpar treåriga budgetramar där /93 ärsista året i en treårsperiod. Verksamheten följer i stort sett den treårsramsom presenterades i budgetpropositionen 1990. Som central förvaltningsmyndighet har SCB enviktig roll i kontakterna medinternationella organisationer i statistikfrågor. SCB:s verksamhet påverkas därför i hög grad av och ettev. Det gäller både det internationellasamarbetet och statistikproduktionen. Den översyn av styrformerna m.m. på statistikensområde som pågår förväntas också medföra stora förändringar av SCB:s framtidaverksamhet. Utredningen, som skallvara avslutad , syftar till att ge statistikens användare ett större inflytande överstatistiken. Statlig lokalförsörjning Prop.1991/92:100 Riksdagenhar beslutat om nya riktlinjer för den statliga lokalförsörjningen ochfastighetsförvahningen (prop. 1990/91:150, FiU30, rskr. 386 och prop.1991/92:44, FiU8, rskr. lokalförsörjningsmonopolavskaffas och myndigheterna blirsjälva lokalhållare för sin egen verksamhet. De får därmed själva fattabeslut om förhyrning av lokaler. Uppgiften att förvalta statens fastigheter skiljsfrån ansvaret för lokalförsörjningen.Delar av ombildas till en efterfrågestyrd stabs- och servicemyndighet, som bl.a. påuppdrag skall lämna råd och stöd tillregeringen och de statliga myndigheterna i lokalförsörjningsfrågor. Huvuddelen av byggnadsstyrelsensfastighetsbestånd skall överföras till bolag och fortsättningsvisförvaltas i aktiebolagsform fr.o.m. . Med hänsyn till verksamhetens omfattning bildas en fastighetskoncern med ett statligt helägt moderbolag och ettantal dotterbolag, uppdelade sakområdesvis i bärkraftiga enheter. Förfastighetsdriften bildas ett särskilt dotterbolag. För den del av fastighetsbeståndet som av skildaskäl bedömts olämplig att föra över till aktiebolag skall förvaltningen handhas av ennybildad statlig myndighet. Regeringenavser att lägga fram förslag om ett nytt förenklatbostadsfinansieringssystem fr. o. m. . En utredning har tillsatts med uppgiftatt utarbeta ett förslag härtill. I avvaktan på ett nytt finansieringssystem harriksdagen beslutat om grunderna för bostadsbyggandets finansiering underår 1992. Beslutet innebär ändringar i fleraväsentliga avseenden. En rad villkor såsom markvillkor, konkurrensvillkor och förmedlingsvillkor samt produktionskostnadsprövning tas bort. I fråga om räntebidrag förny- och ombyggnad av bostäderinnebär beslutet vidare att det tidigare beslutade räntelånesystemet integenomförs. I stället lämnas räntebidrag enligt i huvudsak nuvarande regler även . För allmännyttigabostadsföretag och för bostadsrättsföreningar med insyn innebärdock beslutet en något lägre räntesubvention . 1 fråga om lånefinansieringen innebärriksdagsbeslutet att den nuvarande statligt reglerade bostadslånegivningenupphör . 1 stället införs ett system med statligakreditgarantier för lån på den allmännakreditmarknaden i ett mot bostadslånet svarande säkerhetsläge. Samtidigtslopas kopplingen mellan räntebidrag och lån. Räntebidrag förutsätts lämnasfrån och med husets färdigställande och oberoende av husets faktiskafinansiering. Den statliga räntebidragsgivningen administrerasav och länsbostadsnämnderna. 1 samband med utredningen om ett nytt förenklatfinansieringssystem kommer och länsbostadsnämndernas roll i sammanhangetatt övervägas närmare. I avvaktan härpå har budgetpröv- ningen av myndighetsanslageninskränkts till sådana förändringarsom Prop. 1991/92: 100 följer av redan fattade beslut i frågafom avvecklingav länsbostadsnämn- Bil. 8 dernas befattning med bostadslånegivningen. Statligakreditgarantier för lån till ny- ochombyggnad av bostäder lämnas mot viss årligavgift. Administrationen av garantier och avgifter sköts av statensbostadskreditnämnd. Nämnden inrättas den i . Kostnaderna för nämndens verksamhet täcks via garantiavgifterna. Genom den beslutadedepartementsreformen har till överförts bl.a.anslagen till räntebidrag och till tilläggslån for reparation och ombyggnad avbostadshus som är . Statens utgifter för räntebidrag beräknas förinnevarande budgetår uppgå till 28 000 milj. kr. För /93föreslås att det under anslaget för räntebidrag anvisas 29 310 milj. kr. Tilläggslån förreparation och ombyggnad av bostadshus som är föreslås bliavvecklade. Bidrag och ersättningar till kommunerna Finansdepartementetansvarar också för de kommunalekonomiska frågorna. Den kommunala sektornsutgifter för konsumtion och investeringar uppgår till ca 300miljarder kr. Det motsvarar av BNP. Ungefar av de totala utgifterna finansierasmed skatter, dvs. kommunalskatt eller statsbidrag. Statsbidragen /92 till ca . Ett av de största enskildabidragen är skatteutjämningsbidraget. Totalt kommer 20,9 miljarder kr.att fördelas från detta anslag /92. Skatteutjämningsbidragetär en del i skatteutjämningssystemet. Systemetsyftar till att utjämna de storaskillnader som finns mellan enskilda kommuner resp. landsting i fråga omskattekraft och kostnader för att bedrivakommunal verksamhet. Systemet skall främja en i möjligaste mån likvärdig service, oavsett skattekraft,i olika delar av landet. Skatteutjämningssystemet i sin helhet omfattar, utöver ordinarie skatteutjämningsbidrag,extra skatteutjämningsbidrag, allmän skatteutjämningsavgift och särskildskatteutjämningsavgift. Bidrag minus avgifter uppgårtill . för budgetåret1991/92. uppgår den allmänna skatteutjämningsavgiften till /skr. för kommuner och /skr. Härav avser 0:25kr/skr. en för förhöjd avgift. får kommunerna bidrag med anledningav att den kommunala beskattningen av juridiska personer har upphört. för /92. (Dir 1990:20) har presenterat sittbetänkande (SOU 1991:98 ekonomi i samhällsekonomisk balans statsbidrag för ökat handlingsutrymme och nya sam-arbetstermer). Det innehåller bl. a. ett förslagatt inordna 24 speeialdestinerade statsbidrag i ett nytt generelltstatsbidragssystem där också skatte- utjämningsbidraget inordnas.Kommitténs förslag remissbehandlas för Prop. 1991/92: 100 närvarande. En proposition avses lämnas tillriksdagen . Stödettill idrotten föreslås uppgå tilldrygt 511 milj. kr. I beloppet ingår medel för svenskt deltagande vid sommar-OSoch i . Föratt understryka idrottsrörelsens ställning som oberoende och ideell folkrörelsekommer regeringen inte att återbesätta dess platser i riksidrottsstyrelsen närde nuvarande statliga ombudens mandatperiod går ut. Förslag framläggs också om att samla flera anslag rörande statensstöd till idrotten under anslaget I5. Stöd till idrotten. Dessutomföreslås en höjning av det skattefria vinsttaket för nyttovara somidrottsvinst till . Vidare föreslåsatt AB Tipstjänst ges möjlighet att utbetala ett direkt stöd tillidrotten via riksidrottsförbundet på upp till 55 milj. kr. Förändringarna inomfinansdepartementets verksamhetsområde för /93 i förhållande till motsvarande utgiftsändamål påstatsbudgeten för /92 framgår av följande sammanställning. -48,1 ' Littera A. Ändring i regleringsbrev per den 14 november1991 med anledning av organisatoriskaförändringar inom som hänger samman med ändrad fördelning av ärenden mellan departementen. Anvisat bå 1991/92 är enligt den nya litteraindelningen O milj. kr. Anslaget Inredning och utrustning som för bå 91/92låg under detta littera är flyttat till littera E. Den stora ökningen beror till största delen på att anslaget 17. EFTAs fond för ekonomisk och social utjämning (se bilaga1, särskilda frågor avsnitt , f, 7) lagts under detta littera. 1991 /92: i oo 8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den19 Föredragande: statsrådet såvitt avser avsnittom orgariisation av stöd till regeringskansli och myndigheter och frågornaunder littera A, C, F, H samt anslagen E2, E4-E 10, G 11, 13,16-17 samtavsnitten om de kyrkliga kommunerna ochränteersättningar; statsrådet såvitt av- ser littera B, D, G (utom anslaget G 11) samtanslagen E 1, E3,11 12 och 14-15 Organisation av stöd till regeringskansli och myndigheter För att höja effektiviteten iresursutnyttjandet i statsförvaltningen pågår en förändring av styrformerna.Införandet av mål- och resultatstyrning ochdelegering av finansiellt ansvar till myndigheterna medför en förändrad ansvars- och befogenhetsfördelning mellanregeringen och myndigheterna. Denverksamhet som bedrivs vid de s. k. stabsmyndigheterna ,statskontoret, , och statens institut förpersonalutveckling m. fl. måste anpassas så att de blir ett effektivt stöd iarbetet med att förändra och utveckla den statliga verksamheten. Mot denbakgrunden har dagens myndighetsorganisation för stöd och service tillregeringen och myndigheterna setts över. I betänkandet (SOU 1991:40 och 41)Marknadsanpassade service- och stabsfunktioner ny organisation av stödet tillmyndigheter och regeringskansli lämnas förslag om det framtida stödetsinriktning, omfattning, organisation och finansiering. Flertalet av remissinstanserna är positiva till utredningensinriktning att finna lösningar som leder till en effektivare organisation och tydligare rollfördelning.Kritiska synpunkter förs fram bl.a vadgäller utredningens avsaknad av problemanalys av de berörda myndigheternasverksamhet. Vidare ifrågasätts förslaget om att ingen stödorganisation skall arbeta mot två marknader.Många ställer sig tveksamma till utredningens förslag om att dels enservicemyndighet och dels ett konsultbolag skall tillhandahålla stödtill myndigheterna. Osäkerhet finns ommyndighetens roll i förhållande tillbolaget och övrig konkurrensutsatt verksamhet. Utredningensmarknadsmässiga principer kan enligt vissa remissinstanser medföra problem. Delskan myndigheterna i vissa fall inte frittvälja stödorganisation, dels finns det i en del fall inte motsvarandeverksamhet på marknaden. Många är positiva till inriktningen av arbetsgivarfrågorna mot ett ökat inflytande förde enskilda myndigheter- En del pekar dock på problem som bl. a. rör utredningensförslag om en Prop. 1991/92:100 ekonomisk förening för den centralaarbetsgivarfunktionen och menar att Bil. 8 arbetsgivarfrågornainte tillräckligt belysts av utredningen. Man anser det inte vara möjligt attdelegera ansvaret för statens arbetsgivarpolitik. En förändring skullevidare förutsätta s.k. utgiftsramar för förvaltningskostnader. Flertalet av dem som har yttrat sig omutredningens förslag om att en fristående revisionsmyndighet skall inrättas ärpositiva till detta. Några anser attförvaltningsrevisionens uppgifter och ställning bör omprövas bl.a. mot bakgrundav intentionerna med den fördjupade prövningen. Jag anser att utredningen inte ger etttillräckligt underlag för ett ställningstagandetill hur stödet till regeringskansli och myndigheter bör organiseras. Utredningens förslag tar inte hänsyn till degemensamma behov som föreligger förden samlade statsförvaltningen och inte heller de särskilda behov som finns under den omställningsfas somstatsförvaltningen nu står inför. Det är därför angeläget att redan nu lämnaförslag om utformningen av stödet till regeringen så att införandet av nya styrformer i statsförvaltningen inte försenas. Vad gällerarbetsgivarfunktionen i staten och stödet till myndigheterna kommer jagatt föreslå att detta utreds ytterligare. 2.Behov av förändrad organisation Förändrade styrformer istatsförvaltningen, bl.a. införande av mål- och resultatstyrning och delegering av finansiellt ansvar, kräver vissaorganisatoriska ochverksamhetsmässiga förändringar av stabsmyndigheternas verksamhet så attkompetens och resurser kan säkerställas. De berörda stabsmyndigheterna bör få ettbeslut om den framtida organisationen och inriktningen av deras verksamhet föratt effektförluster inte skall uppstå. Inför kommande avtalsrörelse bördärtill utformningen av statensarbetsgivarfunktion vara klarlagd både avseende regeringens behov avstabsfunktion och myndigheternas behov av stöd i sin arbetsgivarroll. En ny arbets- och ansvarsfördelning mellanregeringen och myndigheterna ärunder införande. Regeringen skall sätta upp mål för verksamheterna ochställa resultatkrav. Myndigheternas ledning skall se till att målen uppnås på etteffektivt sätt och att myndigheten lever upp till ställda krav. Statsmakternas detaljstyrning avskaffas ochersätts med betydande handlingsutrymme och ansvar för myndigheternas ledning.En sådan styrning ställer stora kravpå regeringens uppföljning och utvärdering av verksamheterna. Vidare krävs att regeringen kansäkerställa att myndigheternas agerande sker inom ramen för ett samlatregelverk som ger effektiva lösningar för staten som helhet. Myndigheter ochregering har således olika behov av stöd utifrån sina nya roller. har behov avstöd i sin beställar- och motta- garfunktion samt behov av kompetentgranskning och uppföljning av verksamheterna. Myndigheterna harbehov av stöd i sin självständiga verkställande roll. Det finns dock för statsförvaltningen gemensamma behov som bör tillgodoses samlat. Det gäller framförallt frågor som rör 12 ekonomistyrningen i statsförvaltningen. Den nya styrningenbygger i hög Prop. 1991/92:100 grad på informationssamband mellanregeringens styrning/uppföljning Bil. 8 och myndigheterna och dessekonomistyrning. De stödfunktioner som finns inomstatsförvaltningen har uppgifter av granskande, utvärderande, stödjande,utvecklande och normerande karaktär. Införandet av nya styrformer istatsförvaltningen medför att vissa avdessa funktioner inte fyller någon central uppgift längre och därför böromprövas. Statsmakternas behov av att granska den statligaverksamheten måste tillgodoses.Riksdagens behov har belysts i ett betänkande från finansutskottet (l991/92:FiU2rskr. Jag anser det mycket angeläget att förstärker sina egnagranskningsresurser. Den förvaltningsmodell som tillämpas i svensk statsförvaltning med självständiga myndigheterkräver att även regeringen har tillgång till en effektiv granskning.Jag kommer i det följande attnärmare redovisa min syn på regeringens behov av granskningsresurser. En ny stödorganisation bör byggas utifrån behovetatt tydliggöra regeringens resp. myndigheternas olika roller. bör så långt möjligtvara efterfrågestyrd och bygga på ett kundleverantörsförhållande mellan den som beställer och den som producerartjänsten. Så vitt inte särskilda skälfinns bör stöd som finns att köpa på marknaden inte tillhandahållas avstaten. När det gäller stödet till regeringen bör gränsdragningen mellan granskande och stödjandeuppgifter uppmärksammas särskilt. 3.Regeringens behov av stabsresurser Motbakgrund av och myndigheternas förändrade roller och behovet av att säkerställa införandet av nyastyrformer i statsförvaltningenföreslår jag vissa förändringar av den verksamhet som bedrivs inom () och statskontoret.De nya organisationerna bör utformas i enlighet med nedanståenderiktlinjer. De ökade friheter i finansiella termer somdelegeras till myndigheterna ställer stora krav på den samlade ekonomistyrningen istatsförvaltningen. Jag anser att RRV fyller en viktig funktion inom dettaområde. Jag har talatom behovet av att höja redovisningsstandard och ekonomiadministrativ kompetens inom statsförvaltningensamt behovet av en förstärktrevision. Jag kommer därför att föreslå viss förstärkning av dessa verksamheter. Vad gäller inriktningen av RRV:s revision vill jaganföra följande. Re dovisningsrevisionen skall verkaoberoende och självständig i förhållande till den normerande verksamheten vid verket. Jag är inte nu beredd att föreslå att revisionen förs till en egen myndighet. De synergieffekter som finns vid är mycket betydelsefulla i det pågående arbetet med att förändra styrningen av statsförvaltningen. En separation av revisionen från övrig verksamhet skulle innebära risk för kompetens- och effektivitetsföriuster. Frågan om enseparat revisionsmyndighet kan komma att aktualiseras om erfarenheter av pågående förändringsarbete 13 och dess genomslag hosmyndigheterna och påkallar det- Prop. 1991/92:100 ta. Förvaltningsrevisionskall även fortsättningsvis bedrivas egeninitierat utan styrning från regeringens sida. Regeringen har iviss utsträckning haft möjlighet attlägga uppdrag på RRV, vilka i hög grad utförtsav verkets förvaltningsrevision. Behovet av att genomföra granskningaroch effektbedömningar av myndigheter och sektorer kommer att öka. Förvaltningsrevisionen bör även framledeskunna ta uppdrag utan att konflikt uppstår med kravet på oberoende(prop. 1986/87:99 KU29, rskr. RRV skall svara för det metod- ochutecklingsarbete som den förändradestyrningen av statsförvaltningen kräver. Detta gäller både mål- ochresultatstyrning och den förändrade styrningen i finansiella termer. RRV skallsom ansvara för det ekonomiadministrativa regelverket och de gemensammasystemen inom statsförvaltningen. RRV skall ge stöd både åt regeringskansli och myndigheter i frågor somrör budgetprocess, mål-ochresultatstyrning, redovisning och övriga ekonomistyrningsfrågor. Det finns ettbehov av att öka kunskapen om gällande regler och praxis inomredovisningsområdet. Pågående arbete med att lägga fast regler för myndigheternas redovisning inom ramen för den nyaredovisningsmetoderna som har utvecklats är därför mycket angeläget. Jag anserdärför att denna verksamhettillsammans med den verksamhet som utförs inom ramen för nuvaranderedovisningskommittén skall förstärkas organisatoriskt inom verket. Beräkningarna av statsbudgetens inkomsterutgör en viktig grund för regeringens bedömning av den ekonomiskapolitiken. Regeringens arbete enligt enlångsiktig utiftsstrategi innebär att även de mer långsiktiga beräkningarnaav statsbudgetens inkomster får en omedelbar betydelse i budgetberedningen. Mot denna bakgrund kommer jagatt föreslå en förstärkning av den inkomstberäkningsfunktion som finns inomRRV. Det är också önskvärt med ettutökat samarbete med andra prognosinstitut och organisationer. Förändringen av organisationbör träda i kraft den Ijuli 1992. Jag övergår nu till att behandla inriktningen av statskontorets framtida verksamhet. Den förändrade styrning som införs istatsförvaltningen innebär nya förutsättningar för statskontoretsverksamhet. Myndigheterna får i ökad utsträckningsjälva avgöra hur deras verksamhet skall organiseras och hur resurserna skall användas. Regeringen kommer inteatt föreskriva på vilket sätt myndigheterna skall rationalisera ellerutforma sin organisation. Regeringen har behov av stöd i arbetet med atteffektiviera och förnya den statliga och den statligt finansierade verksamheten samt att föra ut de förvaltningspolitiska intentionerna tillmyndigheterna. Regeringen har be hov av stöd vad gäller metoder och arbetssätt inom ramen för de nya styrformerna och budgetprocessen. Regeringen behöver också stöd i arbe tet med att formulera mål- och resultatkrav för olika verksamhetsområ den, göra verksamhetsanalyser såväl inomsektorer som sektorövergripan de analyser samt stöd vid strukturförändringar och förändringar av verk- 14 Regeringen behöverha tillgång till en stabsfunktionför Prop. 1991/92:100 sådana uppgifter. Jag anser att statskontorets verksamhet bör geshuvudinriktningen att ge regeringenstöd i genomförandet av de nya styrformerna. Statskontoret skall på uppdrag av regeringenbiträda i arbetet med att formulera mål- och resultatkrav för olikaverksamhetsområden, belysa samband mellan olika verksamheter ellerdepartementsområden, utföra analyserinom och över sektorgränser, klariägga effekter av olika styrmedel. Härvid bör statskontorets kunskap omförhållandena i förvaltningens olikasektorer samt kompetens kring analys- och mätmetoder tas till vara. Regeringens särbehandling och detaljprövning avmyndigheternas ADB-användning harupphört. Myndigheterna har ett eget ansvar för sin ADB-användning och ADB-anskaffning. Myndigheterna gessamtidigt möjligheter att ta upp lån i för dessaändamål. Mot denna bakgrund ser jag ett väsentligt minskatbehov av stödresurser till regeringenvad gäller anskaffning och användningen av ADB i statsförvaltningen. Regeringens behov av stödinsatser vadgäller koncerngemen-samnia ochstrategiska frågor kommer därför att preciseras . Statskontoret skall i ökad utsträckning varaavgiftsfinansierat. En viss anslagsfinansieringkrävs dock för att garantera kontinuitet i verksamheten och bereda utrymme för sådantutvecklingsarbete som behövs för att fullgöra det stöd som regeringenefterfrågar. Jag avser att i nästa års budgetproposition återkomma idenna fråga. I avvaktan på ett sådant slutligtställningstagande bör verksamheten vara anslagsfinansierad under budgetåret1992/93. Det fortsatta organisationsarbetet får klarläggainriktningen och omfattningen avstatskontorets arbete på ADB-området liksom de preciseringar som behövs när det gäller stabsmyndighetens rolli förhållande till förvaltningsrevisionenvid RRV. Regeringensroll i arbetsgivarfrågor har förändrats. Utvecklingen hargått mot en successiv decentralisering av arbetgivar-ansvaret istatsförvaltningen. Jag kommer därför att behandla vissa utgångspunkter för utformningen av en statligarbetsgivarfunktion anpassad till regeringens och myndigheternas nyaroller. Jag har tidigare (bilaga I) redovisat en delfrågeställningar angående den statligaarbetsgivarfunktionen som sammanhänger med införandet av en s.k. utgiftsram förmyndigheternas förvaltningskostnader. I det följande kommer jag att motivera behovet av en översyn avden statliga arbetsgivarfunktionen. Förutom () finnsstatsföretagens arbetsgivar organisation (SFO) samtArbetsgivareföreningen (bolagsavtalet) som arbetsgivarorganisationer inom staten. Antingen är staten huvudman för de myndigheter eller är ägare av de bolagsom ingår i avtalsområdet. Jag anser det motiverat att nu se över såväl behovet av, som avgränsningen 15 mellan, dearbetsgivarorganisationer som finns där staten är huvudman . 1991/92:100 för verksamheterna. Jag anser det också vara motiverat med en översynav fördelningen av arbetsgivaransvaret mellan å ena sidan ochregeringen och å andra sidan de statligamyndigheterna. Myndigheternas förutsättningar att i detta avseende ta ettutökat ansvar bör klarläggas. I detta sammanhang finns det även behov av att utreda dels regeringens behov av egen kompetenspå arbetgivarområdet, dels myndigheternas behov av stöd i sin arbetsgivarroll. Jag har tidigare redovisat - som ett led iutvecklingen mot att låta myndigheterna ta ett ökat finansieUt ansvar att ensärskild utredare kommer att få i uppdrag att föreslå ett system för utformningav myndighetsvisa utgiftsramar för förvaltningskostnader.