prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Den av rymdstyrelsen äskade höjningen av anslaget hänför sig till ökningar inom ESAsfjärranalys- och infrastmkturprogram som befinner sig i ett expansivtskede enligt tidigare beslut vid ministermöte i 1987.Infrastmkturprogrammet består av projektenbärtaketen 5, rymdskytteln och rymdlaboratoriet . skall ingå i denintemationella . Till hör även bl.a.en plattform i polär bana förjordobservation. I infrastmkturprogrammet ingår också datareläsatelliter. Hämtöver kan under /93 nya projektkomma att aktuali-tualiseras med betalningar under kommande budgetår.Rymdstyrelsen har hemställt ombemyndigande för regeringen beträffande dessa nya projekt som innebär att ikläda staten nya förpliktelserinom europeiskt rymdsamarbete på högst 368 milj.kr. höll iMunchen ett rådsmöte på ministernivå. Jag konstaterar att utfallet avministermötet blev - att de vid antagna målen föreuropeisk rymdverksamhet bekräftades och att generaldirektörens förslagtill långtidsplan 1992 - 2005 antogs som strategisk ram, - att projekten , ochdatareläsatelliten fortgår som planeratunder 1992 och att beslut för tiden därefter fattas vid ett nytt ministermötei slutet av , - att ficki uppdrag dels att göra en ingående analys av kostnadema Prop. 1991/92:100 för att genomföra de tre projekten , och DRS, dels att rii ji undersöka möjlighetema till utökat intemationellt samarbete, främst inom , för att reducerakostnadema, - att de tre nämnda projekten samt verksamhetenavseende telekommunikation ochjordobservation om vilka beslut ej tidigare fattats, skallfortgå inom en budget som skall vara 120 milj. ECU lägre än ESAs förslag tillministermötet, dvs. 2 427 milj. ECU reduceras till 2 307 milj. ECU, - att projektet fjärranalysinstmment placerade påden polära plattformen i , POEM-1, skall igångsättas med ettförsta år, medan beslut om fas 2 av projektet tages vid ministermötet1992, - att i framtidenministermöten skall hållas i princip . Jag har för /93 beräknat 447,4milj.kr. för europeiskt rymdsamarbete varav jag beräknar 84 milj.kr. Jag fömtser aU regeringen vid utgången av nästabudgetår kommer att kunna fattatbeslut beträffande nya projekt i en sådan omfattning att bemyndigandenom sammanlagt 368 milj.kr. krävs för nya åtaganden. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1.till Europeiskt rymdsamarbetem.m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på 447 439 (X)0kr., 2.bemyndiga regeringen attunder /93 ikläda staten nyaförpliktelser för betalningar under kommande budgetår inom europeisktrymdsamarbete om högst . 1990/91Utgift 60 896 000 Reservation 12 813 265' 1991/92Anslag 56 742 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 56 181 000 1992/93Förslag 58 287 000 Anslaget finansierar utgifter för nationellrymdforskning, Ijärranalys och industriutveckling. Prop.1991/92:100 Myndigheten d-j j statens delegation för rymdverksamhet, har i sin anslagsframställan utgått från de treårigariktlinjer för sin verksamhet som fastställts i den av riksdagengodkända forskningspropositionen (1989/90:90). Rymdstyrelsen äskar under dettaanslag 71,5 milj.kr. Rymdstyrelsen anser att den nationella delen avdet totala svenska rymdprogrammet ärför liten och bör ökas. Rymdstyrelsen framhåller att dess småsatellitverksamhetär viktig såväl för utvecklingen av kompetens för liten och medelstorindustri som för verksamheten i Kimna. För att kunna bibehålla en kontinuitet inom denna verksamhet har rymdstyrelsen dessutom föreslagit en resursförstärkning av detnationella programmet på 15 milj.kr. Härutöver kan under /93 nyaprojekt komma att aktualiseras medbetalningar under kommande budgetår. Rymdslyrelsen har hemställt om bemyndigande för regeringenbeträffande dessa nya projekt sominnebär att ikläda staten nya förpliktelser inom nationell rymdverksamhetpå högst 150 milj.kr. Jag anser det intemotiverat med en ökning av insatserna inom den nationella rymdverksamheten ochär därför ej heller beredd att tillstyrkaytterligare medel för en förstärkning av småsatellitprogrammet. Jag harför /93 beräknat 58,3 milj.kr. för den nationella ry mdverksamheten. Slutligenfömtser jag att regeringen vid utgången av nästa budgetår kommer att kunna fattat beslut beträffande nyaprojekt i en sådan omfattning attbemyndiganden om sammanlagt 150 milj.kr. krävs för nya åtaganden. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1.till Nationell rymdverksamhetför /93 anvisa ett reservationsanslag på 58 287 (X), 2.bemyndiga regeringen attunder /93 ikläda staten nya förpliktelser för betalningar underkommande budgetår inom nationell rymdverksamhet på högst 150 000 000kr. 1991/92:100 F 7. Europeisktforsknings- och utvecklingssamarbete g-j . 1990/91Utgift 19 618 566 Reservation 53830 081' 1991/92Anslag 126 000 000 1991/92Anslag exkl. mervärdeskatt 122 824 000 1992/93 Förslag 211000000 Underdetta anslag anvisas medel för: 1.forsknings- ochutvecklingssamarbete med Europeiska Gemenskapen, EG, inom ramen för EGsramprogram för forskning och utveckling, FoU. 2.europeiskt samarbete inomväg-, jämvägs- och flygtrafikens områden. 3.utbetalningar till EG som är följden av avtalet om ett EuropeisktEkonomiskt Samarbetsområde, EES. Medlen under punkt 1 disponeras huvudsakligen avnärings- och teknikutvecklingsverket. Till en mindre del disponeras medlenunder punkt 1 av styrelsen för teknisk ackreditering. En del av anslagetanvänds för att främja deltagande ieuropeiskt FoU-samarbete genom informationsverksamhet, sonderingsarbetem.m. Medlen under punkt 2 disponeras av närings- ochteknikutvecklingsverket, som därvidskall beakta att transportforskningsberedningen har regeringens uppdragatt samordna de svenska statliga insatsema inom ramen för det europeiska FoU-samarbetet på vägtrafikområdet pågående /95. Underen följd av år har det svenska deltagandet i EGs forskningsprogram breddatsoch fördjupats. Målet i integrationsprocessen på FoU-området kan sägas varahuvudsakligen nått när träder i kraft och därmed blir medlem i EGs tredje ramprogram för FoU. Svenska företag och institutioner får då samma rättighetersom och forskningsinstitutioneratt delta i projekt, erhålla projektstöd från EGs FoU-budget samt attutnyttja resultat. Enligt avtalet skall bidra till EGsFoU-budget. De program som genom ges tillträde till är:informationsteknologi, kommunikationsteknologi, telematiksystem, produktions-och materialteknologi, mätning ochprovning, marinvetenskap och teknologi, bioteknologi, jordbmk och jordbmksindustriell forskning, biomedicin och hälsoforskning, vetenskap och teknologi för ,icke-nukleär energi samt humankapital och forskarrörlighet. En redogörelseför EGs ramprogram, de viktigaste industristrategiska Prop. 1991/92:100 programmen samt det dittillsvarande svenskadeltagandet lämnades i rege- g:j j-j ringens proposition omnäringspolitik för tillväxt 1990/91:87 s. 55 - 58. Ettav målen för EGs FoU-program är att stärka den europeiska industrins vetenskapligaoch tekniska bas och göra den mera konkurrenskraftig på den intemationellamarknaden. Inom de industriellt inriktade delama av EGsFoU-program växer fram system,koncept och standarder som är avpassade för den kommande inre marknaden. Denna blir av vital betydelse försvensk industri som således har ettstarkt intresse av att kunna delta i den europeiska teknologiutvecklingenför att behålla och stärka sin position på den europeiska marknaden. Enfortsatt breddning av samarbetet är av detta skäl önskvärd speciellt på de industristrategiska områdenainformationsteknologi, kommunikationsteknologi,telematiksystem, produktions- och materialteknologi samt icke nukleär energi. Bred förankring i programmenger infiytande och möjligheter till påverkan på teknikutvecklingen. Ett andra skälför att bredda samarbetet som jag speciellt vill understryka är att svensk forskning bör ges möjlighet att så snart sommöjligt få såväl vetenskaplig som ekonomisk utdelning av integrationen med den europeiska forskningen. Genom att delta i mångaprojekt, kan den svenska FoU-verksamhetentillgodogöra sig det insatta bidraget till EGs FoU-budget i form avprojektstöd. Storleken på projektstödet står i direkt relation till antalet ochstorleken på de projekt som svenska företag och institutioner deltar i. Föratt svenska företag och institutioner ska bli accepterade och kunna delta i ett brett spektmm av projekt krävs att godasam-arbetsrelationer etableras tidigtnär programmen startar. De industristrategiska program jag nämnt startar . Projektdeltagarna formerar sig , vilket fårbetydelse för programmens hela livslängd. När projektkonsortiema väl etableratsoch programverksamheten är i gångkan det vara svårt för nya deltagare att komma in. Om till fulloskall kunna utnyttja de möjligheter som erbjuder bör svenska företag och institutioner ges tillfälle att deltai de industristrategiska programmen från böijan. I de projekt somstartar före ikraftträdande, måste det svenska deltagandet finansieras nationellt genom hela sin livslängd.Projekt som startar efter avtaletsikraftträdande får delfinansiering ur EGs FoU-budget. Jag beräknaratt hela ökningen av detta anslag skall utgöra stöd till projekt inom de nya industriella programmen.Dämtöver finns pågående samarbeteinom EGs andra ramprogram för FoU, däribland gjorda åtaganden omprogramsamarbete bl.a. på områdena mätning och provning, träforskning och avfallsåtervinning. Dessa åtagandenskall fullföljas. Den del av anslaget som bör reserveras förutbetalning till EG efter ikraftträdande och som belastar /93 beräknar 70 Det slutiiga beloppetfastställs Prop. Föratt säkerställa en önskvärd omfattning och inriktning av det svenska deltagandet i EGs ramprogram förFoU föreslås tillfälliga omföringar under /93 till detta anslagfrån anslagen . Teknisk forskning och utveckling med 5 milj.kr., F 2.Materialteknisk forskning med 5 milj.kr., F 4. med 20 milj.kr., H 4.Energiforskning med 20 milj.kr. och B 12. Byggnadsforskning 5 milj.kr.Vid fördelningen av dessa medel bör hänsyn tas till de berörda teknikområdena och de därinom verksamma forskarnas behov avstöd för deltagande i EGs FoU-program. Den planerade propositionen omforskning avses innehålla förslag omfinansiering /94 - 1995/96 av svensk medverkani EGs ramprogram för FoU. För samarbete inom EGs ramprogram för forskningoch utveckling beräknarjag för /93 ett anslag om 186milj.kr. För europeiskttrafiktekniskt samarbete beräknar jag ett anslag på 25 milj.kr. vilketmotsvarar en oförändrad nivå. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillEuropeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete anvisa ett reservationsanslagpå . Verksamheten vid statens provningsanstalt Statensprovningsanstalt är enligt sin instmktion (1988:344) landets utvärdering, provning cx;h mätteknik samt därmed förenad rådgivning, forskning ochutveckling. SP utförundersökningar, provningar och tekniska utvärderingar av material, konstmktioner, system och därmedförenad verksamhet. SP bedriverteknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde. SP lämnar experthjälp och råd till myndigheter ochutredningar samt i nationellt och intemationellt standardiseringsarbete. SP är kontrollmyndighet enligt förordningen(1987:423) om handel med ädelmetallarbetensamt meddelar föreskrifter om avgifter för registrering som avses i 11 §lagen. Omräknat till helårstjänster uppgick SPspersonalstyrka till 472 . Vid SP tillämpas programbudgetering medverksamheten uppdelad i tre produktionsområden. Teknisk utvärdering,omfattar uppdrag från nä ringsliv, förvaltning och enskilda avseende tekniska undersökningar, mät ning, provning, kontroll, besiktning, beräkning m.m. I produktionsom- 71 rådet ingår även riksprovplatsuppgifter samt riksmätplatsuppdrag från Prop. 1991/92:100 styrelsen för teknisk ackreditering. Forskning och urveckling,omfattar två huvudområden. Det ena består av riktad gmndforskning inommätteknik och provningsmetodik medsyfte att utveckla kompetens och metoder. Det andra huvudområdet utgörs av tillämpad forskning förutvärdering av ny teknik och kunskapsuppbyggnad inom de områden och branscherdär SP arbetar. Rådgivning, omfattarkunskapsförmedling med utgångspunktfrån SPs erfarenheter och expertroll inom provning och mätteknik. Arbetet avser deltagande i nationelltoch intemationellt standardiserings-och kommittéarbete, rådgivning till statliga utredningar och myndighetersamt medverkan i utbildning, m.m. SPs verksamhet finansieras genom intäkter avuppdragsverksamhet åt näringsliv ochförvaltning, forsknings- och utvecklingsprojekt åt forskningsråd m.fl. samt genom anslag över statsbudgeten.Produktionsområde 1 skall i princip finansieras med uppdragsintäkter. /90 tillämpas för SP eninvesteringsmodell med statskapital för finansiering av investeringar.Denna modell innebär bl.a. att SP fårfinansiera sina investeringar med de avskrivnings- och överskottsmedelsom verksamheten genererar. Medel för verksamheten anvisas innevarandebudgetår under följande anslag: Bidrag till statensprovningsanstalt. Anslag F 8 är ett förslagsanslag, som tas upp medett formellt belopp på I . Under anslaget redovisas kostnader ochintäkter för verksamheten. Som inkomstunder anslaget redovisas uppdragsintäkter och ianspråktagna medel frånanslag F 9. Anslag F 9 ärett reservationsanslag över vilket statens bidrag utgår i första hand tillproduktionsområdena 2 och 3, men även till att täcka eventuellt underskott iuppdragsverksamheten. Anslag F 8 fåri princip inte belastas. För att lösa tillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamheten och för att tillgodose behovet av rörelsekapital disponerar SPen rörlig kredit i på 10 milj.kr. 1991/92Anslag 1 000 1992/93Förslag 1 000 Under dettaanslag redovisas samtliga utgifter och inkomster av provningsverksamheten vidSP. Följande sammanställning ger en ekonomisk översiktav den verksamhet som omfattas av programbudgeteringen (I ). (inkl. fmansnetto) Resultat' före avsätt- 47 454* 51722 Prop.1991/92:100 Bil. 'Före förräntning avstatskapital. Inkl. lönekompensation 3 993 kkr. 'Enligt regleringsbrev.Tillkommer pris- och löneomräkning. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens provningsanstalt:Uppdragsverksamhet för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92:100 Bil. F 9.Bidrag till statens provningsanstalt 1990/91Utgift 41 135 000 Reservation O 1991/92Anslag 48 295 000 1991/92 Anslag exkl. 47 123 111 1992/93Förslag 51722 000 SP redovisar för treårsperioden1992/93 - 1994/95 två budgetaltemativ. Altemativ a innebär en real minskning avstatens anslag . Altemativ b, som SP utgår från i sinmedelsberäkning, innebär en real ökning . - att lokalansvaret för huvudanläggningen överförsfrån till SP, - att gränsen för SPs rörliga kredit hos ökas till 20 milj.kr., - att 7 milj.kr.anvisas via styrelsen för teknisk ackreditering för anskaffning av en tre-koordinatmätmaskin vid SPsriksmätplats för längd samt - att regeringentar initiativ till ett förstärkt nordiskt samarbete inom metrologisk FoUorganiserat som en fackgmpp inom Nordtest. Statensprovningsanstalt har genomfört en resultatanalys omfattande åren 1986/87- 1990/91. Fömtsättningama för SPs verksamhet har underperioden förändrats med den tekniskautvecklingen, avregleringen och näringslivets stmkturom-vandling. SP har genom framgångsrik anpassninghaft en positiv ekonomisk utvecklingoch samtiiga år redovisat överskott som väl täcker för-räntningskraven. SPs kundkrets bestod /91 av ca 14 700kunder. Av de totala extema intäktema på 187 milj.kr. svarade 380 kunderför . Av intäktema kommer ca hälftenfrån uppdrag åt tillverknings- och byggnadsindustrin. Marknadens värdering av SPs tjänster kan utiäsasur nyttjandegraden. Uppdragsverksamheteninom teknisk utvärdering och FoU har ökat i volym resp. . Det statiiga anslaget har under periodenminskat . För löpande uppföljning har provningsanstalten redovisat ett antal Prop.1991/92:100 nyckeltal relaterade till verksamhetens karaktär och ekonomiskamålsätt- g-i j-j ning. Nyckeltal angesför arbetsproduktivitet, finansförvaltning/kassahållning ochlönsamhetsutveckling samt för utveckling inom det personalsociala området. Räntabiliteten på totalt kapital (resultat efteravskrivningar plus finansiellaintäkter i förhållande till balansomslutningen) har ökat från8 % med en topp på 1989/90 till 1990/91. Omsättningen peranställd har ökat från . till 501 0(X) kr. Debiteringsgraden för all personal (andel debiterbar tid iförhållande till total tid) har ökatfrån till . SP hade en personalomsättning 1990 på ochantalet sjukdagar var 12,2. Provningsanstalten har i sin resultatanalys ocksåbehandlat effektema av sin verksamhet. En kvantitativ analys av desamhällsekonomiska effekter som SPsverksamhet får är mycket komplex. Uppdragsverksamheten ger positiva effekter hos industrin genom säkrare ochtillförlitligare produkter, förbättradkvalitetsstyming, underlättad export och ökad konkurrenskraft. SP har ien rad praktiska exempel pekat på kvalitativa samband mellan dess verksamhet inom FoU, rådgivning och tekniskutvärdering och effekter i omvärlden. SPhar inför treårsperioden /93 - 1994/95 redovisat en fördjupad anslagsframställning med resultat-, framtids- ochresursanalyser. SP har ocksåredovisat strategi och policy för uppdragsverksamheten, analyserat behovet avFoU i verksamheten, redovisat utvecklingsplaner för EMC-verksamheten och gjort en översyn avriksmätplatsverksamheten. SP har särskiltpekat på behovet av ökat intressentengagemang. För SPs verksamhet spelar utvecklingen i roll. Den västeuropeiskaintegrationen innebär bl.a. konkurrens mellan kompetenta provnings- och certifieringsorgan samt ökatproduktansvar för tillverkama. Etthuvudsyfte med EG-systemet är att en produkt inte skall behöva kontrollerasi mer än ett land. En följd av detta blir att volymen av vissa provningar och certifieringar kommer att minska.Samtidigt ställs ökade krav på tekniskt underlag och kvalitetssäkring iindustrin. En svensk anslutning till EGs ordning kommer att få effekter förnäringslivet och därmed för den infrastmktur som tillhandahåller tekniskutvärdering, provning och certifiering. Europaintegrationens konsekvenser för områdetprovning och certifiering har berörts i ett antal utredningar Ofi Provning och kontroll i intemationell samverkan, SOU1988:6, och Certifiering och provning i - konsekvenser avEuropaharmoniseringen, 1990:33). Utvecklingen mot öppnasystem och ökad konkurrens mellan kompetenta organ leder till attbehovet av statligt engagemang inom områ det provning och certifiering är lika självklart som . En effekt av detta kan ses i bilaga till regeringens proposition tillriksdagen 75 om privatisering av statiigt ägdaföretag m.m. (1991/92:69) där företag . 1991/92:100 som avses bli föremålför privatisering (AB , SEMKO gjj jj AB, AB Svensk Anläggningsprovning)finns förtecknade. Mot bakgmnd av vad jag nämnt ovan om behov av ökatnäringslivsengagemang och den europeiska utvecklingen inom området provningoch certifiering med öppna systemoch ökad konkurrens mellan kompetenta organavser jag att föreslå regeringen att tillkalla en särskild utredare som skall överväga en begränsning av statensengagemang inom provnings- och mätteknik samt anslutande verksamheterbl.a. Utredaren skall som underlagför detta redovisa infrastmkturen i EFTA- och EG-ländema inom teknisk utvärdering, provning, mätteknik ochkvalitetssäkring samt analysera det nationella behovet av dessatjänster. Utredningen börgenomföras skyndsamt så att resultatet kan ligga till gmnd för övervägande i nästa års budgetproposition. I avvaktan på dettatilldelas SP medel endast /93. Jag avser föreslå regeringen att gränsen för SPsröriiga kredit ökas till 20 milj.kr. Övergripande mål för provningsanstaltensverksamhet bör under /93 vara att erbjuda näringsliv ochmyndigheter tjänster inom tekniskutvärdering, provning och mätteknik samt därmed förenad rådgivning,forskning och utveckling. Dessa tjänster skall inriktas mot att följa den tekniska utvecklingen, europaintegrationen,avreglering, företagens intemationaliseringoch ökade produktansvar i enlighet med SPs redovisning. Verksamheten bör drivas med fortsatt högprofessionalism och effektivitet medinriktning att söka former för ytterligare kostnadstäckning och utökad intressentsamverkan i rådgivnings- ochFoU-verksamhetema. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBidrag dll statens provningsanstaU för /93 anvisa ettreservationsanslag på . Verksamhetenvid styrelsen för teknisk ackreditering Styrelsenför teknisk ackreditering är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och mätteknik.Ackrediteringsstyrelsen skall enligt sin instmktion verka för attobligatorisk kontroll organiseras på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. I detta ligger att lämna råd tillföreskrivande myndigheter inom sittansvarsområde samt vara ett nationellt fomm för samverkan i frågor omteknisk kontroll. I rollen somförvaltningsmyndighet för mättekniska frågor ligger att främja och utveckla en effektivorganisation för mätning. Ackrediterings styrelsen fördelar det s.k. riksmätplatsanslaget mellan riksmätplatsema samt utövar tillsyn över dessa. Enligt instmktionen skall styrelsen också utvecklasitt ackrediteringssys- Prop. 1991/92:1(X) tern. Detta skall ske medsärskild hänsyn till den intemationella utvecklin- g-j j-i gen. Även iövrigt skall ackrediteringsstyrelsen bevaka och delta efter behov iintemationellt samarbete inom sitt ansvarsområde. Verksamheten vid ackrediteringsstyrelsen harhittills finansierats genom dels uppdragsintäkter frånackrediteringsverksamheten, dels riksprovplats-avgifter. De senare utgörs av enav regeringen fastställd del av riksprov-platsemas intäkter, förnärvarande . Regeringen har fastställt en ram för det belopp som ackrediteringsstyrelsen fått disponeraav riksprovplatsavgiftema. tkr 1990/91 Avgifterfrån riksprov- platser 9 600 Uppdragsintäkter 8 894 Övriga intäkter 1 716 Bestämmelser om ackrediteringsstyrelsensorganisation finns i förordningen (1989:270) med instmktion för styrelsen förteknisk ackreditering. För verksamheten vid styrelsen för tekniskackreditering föreslås i det följande två anslag Styrelsen för teknisk ackreditering: Myndighetsverksamhet Styrelsen för teknisk ackreditering: Uppdragsverksamhet. 1991/92:100 . Styrelsen för tekniskackreditering: Myndighetsverksamhet g-j j 1992/93Nytt anslag (förslag) 11 870 000 Styrelsen för teknisk ackreditering Styrelsenför teknisk ackreditering har genomfört en fördjupad verksamhetsplanering inomramen för treårsbudgeteringen. Ackrediteringsstyrelsen har därvid till regeringen lämnat en särskildrapport med analys av finansiella och andra följder för styrelsensverksamhet till följd av ett ökat samarbete i samt med förslag till nyfinansieringsmodell. Vidare har en särskildrapport rörande möjliga effektiviseringsåtgärder inom riksmätplatssystemet fogats till den fördjupadeanslagsframställningen. 1 anslagsframställningen föreslår styrelsen förteknisk ackreditering en förändradanslagssammansättning för myndighetsverksamheten. Som hu-vudaltemativ för treårsperioden föreslås ettramanslag på . samt att styrelsen medgesutnyttja , av de medel som tillförs genom riksprovplatsavgiftema. För /93 föreslårackrediteringsstyrelsen i första hand följande. 1.Ett reservationsanslag på . 2.Ett reservationsanslag på . för styrelsens verksamhet avseenderiksprovplatserna och att ackrediteringsstyrelsen medges utnyttja 720 000 kr.av riksprovplatsavgiftema. 3.Ett förslagsanslag på I . 1991/92:100 Bil.13 Styrelsens för tekniskackreditering verksamhet bör 1992/93- 1994/95 i huvudsak inriktas på följande: Attverka för att kontrollordningar utformas så kostnadseffektivt som möjligt utan att eftersträvade säkerhetsnivåerefterges som de krav som europaintegrationen ställer tillgodoses. Attbereda ärenden om s.k. anmälda organ. Att delta i intemationelltarbete, framför allt på Europanivå, och därvidaktivt ta del i arbetet med att utveckla system som underiättar intemationellaerkännanden av bedömningar av överensstämmelse samt verka för intemationellt erkännande av svenska organs provningaroch certifieringar. Attfrämja och utveckla en effektiv mätplatsorganisation.