prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Mot bakgrand av starka ställningoch att konkurrensen på vissa områden är svag fastlade ettlångsiktigt realt avkastningskrav uppgående till på totalt kapital föreskatt på televerkskoncernen. Med de senaste årens inflationstakt innebär dettaen nominell räntabilitet pä på totalt kapital. har uppnätt en räntabilitet på mellan . Det nyaavkastningskravet innebär därmed en klar skärpning. I tabellen nedan redovisas televerkskoncernensberäknade nominella avkastning på totalt kapital och på eget kapital föreskatt enligt treärsplanen: 1990 1991 1992 1993 1994 totalt kapital % 10,8 11,0 10,9 13,0 12,9 skatt % 15,5 17,6 19,7 28,2 26,9 Räntabiliteten uppnår en acceptabel nivå först är 1993.Detta beror enligt verket på att effekterna av omstruktureringen inte hunnitslå igenom och att genomför en förkortning avavskrivningstiderna. Verket förkortar avskrivningstiderna för lokallinjenätfrän 20 är till 15 är och avskrivningstiderna för AXE-utrustning från 15 ärtill 10 är. Motivet till förkortningarna är den snabba tekniska utvecklingen. I samband med att televerkskoncernens kapitalstrakturförändrades och den ekonomiska styrningen effektiviserades fastställdes ettkonkurrensneutralt utdelningskrav för televerkskoncernen. Utdelningskravet är baserat på genomsnittligt egetkapital, definierat som eget kapital/verkskapital plus obeskattade reserven Detlångsiktiga utdelningskravet uppgår till pä genomsnittligt justerat egetkapital. skall en successiv anpassning tillutdelningsnivån ske. Det belopp som faktiskt delas ut till ägaren skalljusteras för kostnader för särskilda åtaganden. Enligttreärsplanen beräknas dessa är 1991 uppgå till ca 370 milj.kn För att kunna jämföras med näringslivet i övrigt skallteleverket belastas med en skattemotsvarighet uppgående till . För har tidigare beslutatom att införa ett pristak för telefoni. Detta pristak innebär atttelefontaxorna maximalt skall öka av förändringen av nettoprisindex.Riksdagen har därefter beslutat om att alternativa pristak för hushållssektomskall belysas. Sedanett antal är pägär enligt riksdagsbeslut en omläggning av telefon- ., taxorna mot en högre gradav kostnadsanpassning. Omläggningen har i hu- Prop. 1991/92:100 vuddraginneburit att taxorna för riks- och utlandssamtal sänkts Bil. 7som taxorna för lokalsamtal samt engångs- och kvartalsavgtftema höjts. Omstruktureringen av telefontaxorna har framförallt motiverats av konkurrensskäl. Den höga investeringstakten och de nya ekonomiskakraven som ställs på televerketmedför att verket kommer att ha ett mycket stort kapitalbehov att täcka. skerall extern kapitalanskaffning tillkoncernen, exkl. randradioverksamheten, genom upplåning pä den allmänna kreditmarknaden. utnyttjarteleverkskoncernen praktiskt tagetenbart den svenska kapitalmarknaden som finansiering. Upplåning via utländskabanker sker endast genom koncernens utländska dotterbolag och dä för deras egen finansiering. En stor del avkoncernens upplåning sker viaemission av egna kreditinstrament såsom telecertifikat och teleobligationen Direktuppläning frän svenskabanker utgör den andra stora finansieringskällan. Televerkskoncernens upplåningpå den allmänna kreditmarknaden skerhitfills genom . beräknar att det totala behovet avupplåning konuner attuppgå fill 12,5 miljarder kronon Även kommer koncernens lånebehov att vara stort, ävenom det förväntas avta genom gynnsam resultatutveckling. Utvecklingeninom telekonununikationsomrädet är starkt dynamisk. De omfattande satsningar som görs för attmodernisera och öka kapaciteten i telenätet leder fill en ökadefterfrågan på olika teletjänsten Televerkethar traditionellt en dominerande ställning på den svenska telemarknaden. Uppgiftenatt förvalta statens allmänna telenät och med detta som bas kunna erbjuda olika tjänster gernaturligtvis särskilda föratsättninganHuvuduppgiften att utforma telenätet så att det ger en god tillgänglighet och service för grandläggande telekommunikationermedför i sig krav på olikaavvägningar när det gäller inriktningen av verksamheten både i fråga om nätutbyggnad och utbud av olikateletjänster. Som framhåller är telemarknadendynamisk men också i hög gradinternationell. De traditionella teleförvaltningarna är inte längre de enda och självklara leverantörerna avtelekommunikationslösningar till företagoch allmänhet. Bakgranden till liberaliseringen inom telekommunikationssektornär den nya tekniken (optiska fibrer, satelliter och radiolänkar), som gör detmöjligt att relativt snabbt och till överkomliga priser etablera alternativa nät, som konkurrerar med deallmänna telenäten. Ny teknik ger också möjligheter att erbjuda nya tjänstenMen liberaliseringen är också uttryck för en politisk vilja att skapa mångfaldoch valmöjlighet för telekonsumenternaoch ge nya aktörer tillfälle att etablera sig i den expansivatelekommunikationsbranschen. Den ökande internationaliseringen leder till ettökat behov av fungerande globala telekommunikafioner. Detta har medfört en liberalisering av tele kommunikationsmarknaden i land efterland. innebära storaförändringar både för teleföretagen och telekommunikations- Prop.1991/92:100 industrin. Den ökandekonkurrens som liberaliseringen leder till ger företag . 7 och organisationer ett bredare sortiment ochlägre priser på telekommunikationstjänster ochtelekonununikationsutrustning. Svenska teleabonnenter har tillgång tilltelekommunikation av hög teknisk standard till ett pris som är lågt jämförtmed de flesta andra länden De teleföretag som etablerar sig på den svenskamarknaden kommer i första hand attsatsa på företagskunderaas behov av skräddarsydda tjänster med avseende på kvalitet och flexibilitet. En obalansi telefontaxorna leder till att konkurrenternainriktar sin verksamhet på de mest lönsamma segmenten, t.ex. som den lönsamma utlandstrafikenoch nafionella långdistanst-rafiken. För att anpassa till de nya marknadsförutsättningarnaföreslog den föregående regeringen att verkets finansiella struktur ochekonomiska styraing skulle förändras och anpassas till vad som gäller föraktiebolag. föreslogs atten förändrad associationsform skall införas för . har ställt sigbakom förslagen. För att utreda vilken associationsform som är denlämpliga för tillsatte min företrädare en interdepartementalarbetsgrapp. Grappen har presenteratrapporten - en översyn av associationsform, där man drar slutsatsen attaktiebolagsformen är den bästa verksamhetsformenför att uppnå det centrala mälet för telepolitiken - att erbjuda kundema, bådeföretag och hushåll, väl fungerande telekommunikafioner till lägstamöjliga pris. Grappen anser att affärsverksmodellen har sädanabrister att den i sin helhet böravskaffas för . Det avgörande skälet är att affärsverkets förmögenhet är en integrerad del av den statligaförmögenheten och att risktagande iteleverket därför alltid sker med hela statens förmögenhet som säkerhet. Det är därför omöjligt för regeringen attpä det sätt som sker i ett aktiebolag lägga över hela ansvaret förförvaltningen av tillgångar på en styrelse. För att detta skallkunna ske mäste till-gängaroch skulder avgränsas frän den statliga förmögenheten i övrigt, vilket endast kan ske genom att verksamhetförs över till en självständigjuridisk person. Först då kan styrelsen ges det fulla ansvaret för verksamheten. Gruppen påpekar att regeringsformen inteär utformad med tanke pä stadig affärsverksamhet. Om skall bedrivasin affärsverksamhet i en utvecklad affärsverksform mäste grundlagen ändras.Detta är en besvärlig och tidsödande process. I rapporten konstateras att det ärotillfredsställande att en så stor del av den statliga förmögenheten arbetar utan ett egentligt regelverk. Dennuvarande regleringen ärväsentligen offentligrättslig och utgörs främst av regeringsförordningar som tillsammans med särskildabeslut av regering och riksdag styrteleverkets verksamhet. Denna styrning är inte heltäckande och den ger dessutom en svåröverskådlig bild över deförutsättningar som gäller för verksamheten. I rapporten konstateras vidare att det inte finnsnågra fördelar med affärs verksmodellen sett ur ägarens synvinkel. Genom ett aktivt styrelseengage mang och en aktiv ägare som gör ensjälvständig uppföljning av verksamhe- 144 ternakan aktiebolagsmodellen erbjuda styr- och inflytandemöjligheter som Prop.1991/92:100 skapar förutsättningar för en ökad effektivitet iverksamheten, i enlighet Bil. 7 med regeringens intentioner om en mer aktivstatlig förmögenhetsförvaltning.Aktiebolagsmodellen innebär dessutom att ansvarsfrågor kan regleras samtidigtsom intresset av insyn kan tillgodoses. Den slutsats som redovisas är att hela televerketsverksamhet bör överföras tillaktiebolagsform. Dock måste en fungerande marknad pä telekommunikationsområdetsäkerställas. Detta påverkar bl.a. utformning av organisation och styrning avtelebolaget. Där marknaden inte är fullt utvecklad eller där tekniska hinderfinns för en fri konkurrens bör detta föranleda särskilda övervägandenoch åtgärder. Regeringen intensifierar nu arbetet med attanpassa den svenska telemarknadentill ökad internationalisering och konkurrens. I en marknadsekonomi är det statens viktigaste näringspolitiskauppgift att utforma stabila regelsystemsamt att säkra en god infrastruktur och fungerande marknadenTelekommunikationsmarknaden präglas inom vissa sektorer av stark dominansfrån . Därför bör förändringar av regelverk och strukturellaåtgärder vidtas för att åstadkomma en fungerande marknad. Detta innebär bl.a.att organisation och styrning av företaget utformas sä att en fungerandekonkurrens på telemarknaden möjliggörs. I syfte att arbeta fram en lag som gerutgångspunkt för den nödvändiga regleringenpä telekorrununikationsomrädet har en särskild utredare till-i satts. Med stöd av en sädan lag kan sedan närmarevillkor föreskrivas för televerksamheten. Vidare är det nödvändigt att utarbetaden reglering som behövs för att skilja ut nuvarandemyndighetsfunktioner till en annan myndighet. Detta gäller bl.a. ansvarför samhällsinriktad forskning ochutveckling och funktionsansvar för totalförsvars-frågon Jag kommer senare att återkomma till fräganom en ny telemyndighet. Att särskilja myndighetsfunktionerna frånaffärsverksamheten är ett led i attskilja ägarrollen från statens ansvar för regelverk och konkurrens inomsektorn. Det är nödvändigt att separera dessa olika roller åt för att kunna utöva dem effektivt. Detta gäller speciellt pä enkonkurrensutsatt telemarknad där utgör en av flera aktörer. För ett effektivt utövande av den telepolitiskarollen kan det vara nödväur digt att förtydliga och precisera mäl, inriktningoch medel för telepolitiken. Klart äratt ett av de viktigaste medlen för att uppnä ett mångfacetterat utbud och låga priser är konkurrens. Enförutsättning för effektiv konkurrens är att spelreglerna pä marknadenär givna och tydliga. Den telepolitiska rollen skall inte sammanblandasmed statens roll som ägare, somfrämst innebär att ägaren skall fä en effektiv avkastning pä det kapital som satts in i verksamheten. Avkastningenskall trygga framtida investeringar.För att en effektivare ägarroll skall kunna utövas och inför en eventuellframtida privatisering av är det viktigt att fastlägga en strategi för ägandet av verksamheten. I dettaarbete ingär bl.a. en analys av marknaden och av . Som framgått har regeringen för avsikt attgenomföra en fördjupad analys av vissa frägor inför en bolagiseringav . Vidare har regeringen för 145 10Riksdagen 1991/92. avsikt att se överföratsättningarna för ett framtida privat ägande i telebola- Prop. 1991/92:100 get. En eventuell framtida privatisering av verketunderstryker vikten av att Bil. 7 föratsättningar för en fungerande marknad pätelekommunikationsområdet skapas redan vid en bolagisering av . Jaghar för avsikt att återkomma tillriksdagen med en samlad redovisning av de åtgärder och förslag inför att ombildas till aktiebolag. Jagräknar med att ombildas fill bolag . har presenterat en ny treårsplan somomfattar . Mot bakgrand av förestående förändringar avteleverket och telesektorn i övrigtkommer de förutsättningar som treårsplanen bygger pä att förändras. Den nu presenterade treärsplanen hardärför främst relevans fram till dess bolagiseras. Treärsplanen inriktas mot en fortsatt anpassningav verksamheten till den dynamik somkännetecknar telemarknaden. Det omfattande investeringsprogrammet utgör ett vikfigt medel för att klarafastlagda kvalitets- och servicemäl.Samtidigt skall investeringarna kunna rymmas inom de ekonomiska mål som statsmakterna har lagt fast. Det harhittills varit möjligt att förena enhög investeringsnivå med de ekonomiska mål som ställts upp för . En utgångspunkt för en fortsatt höginvesteringstakt är att den går att förenamed fastlagt avkastningskrav. Verket skall inrikta verksamheten på att nä uppsatta ekonomiska mäl och det är minbedömning att man inom dessa ramarskall kunna bibehålla en hög investeringstakt. Soliditeten kommer enligt verkets treårsplan attsjunka ner till , vilketligger under den satta miniminivån pä , för att återgå till en nivå överdenna gräns under är 1993.1 proposition 1990/91:87 förutsattes en inleverans frän till staten istorleksordningen 7 miljarder kronon Televerkethar i sina beräkningar utgått från en inleverans på ca ochdäratöver beräknat inleverans av utdelning och skattemotsvarighet. I regeringens beslut om ekonomiskabestämmelser m.m. för avseende har regeringenutgått från att utdelning och skattemotsvarighetskall ligga inom ramen för en total inleverans om . Med denna utformning kommer ocksåsoliditeten, i jämförelse medverkets beräkningar, att nå uppsatt miniminivå under är 1992. Av samma anledning beräknar jag det av televerketuppgivna uppläningsbeho-vet för är1992 på till ca 14 miljarder kronon hade planerat att genomföra entaxeomläggning frän den 1 januari1992. Taxenivähöjningen låg inom den pristaksnivä som tidigarebeslutat om. I enlighet med nya beslut kommeralternativa pristak för telefontaxornaför hushållssektorn att studeras. I tillägg till detta arbete anser jag det vara vikfigt att en riktigkostnadsfördelning sker pä olika teletjänster och att detta avspeglas i priset. Det är av stor vikt att tydligtdefiniera vad en kostnadsanpassningav taxor skall innebära. Detta område kommer därför att särskilt ses över i samband medarbetet med att bolagisera . En viktig förutsättning för gjorda antaganden ärvidare att verkets totalproduktivitet utvecklas positivt enligt gjordaberäkningar. Sammanfattningsvisförordar jag att den inriktning av verksamheten som 146 verketföreslagit fram till den tidpunkt då bolagiserasgodkänns. Jag vill slutligen ta upp frågan om televerketsnuvarande ansvar för bastelefonen Isamband med att anslutningsmonopolet avskaffades för telefonapparater (prop. 1984/85:158, TU28, rskn 382)infördes föreskrifterom bastelefoner i teleförordningen (1985:765). Enligt 3 § tele-förordningenskall vid abonnemang på en anslutning till det allmänna telenätet fillhandahålla abonnenten enbastelefon. Med bastelefon avsesenligt 1 § teleförordningen en telefonapparat som underhålls och reparerasutan särskild avgift för abonnenten. Vid denna fidpunkt förekom en omfattande handelmed s.k. pirattelefoner avundermålig kvalitet. Grunden för föreskrifterna om bastelefoner var därför att tillförsäkra hushällskundernatelefonapparater av god kvalitet som fungerade överallt i det allmännatelenätet. De telefonapparater som finns på den svenskatelemarknaden har en sädan kvalttetatt de utan störningar kan anslutas till det allmänna telenätet. Det är statens telenämndsom registrerar telefoner som uppfyllerde tekniska villkoren för anslutning till det allmänna telenätet. Andra telefoner fär inte anslutas till detta nät.Samtliga telefoner som televerketsäljer till hushällskunder har god kvalitet oavsett om de är bastelefonereller inte. Genom att en bastelefon enligt teleförordningenskall underhällas och repareras utansärskild avgift för abonnenten blir en sådan betydligt dyrare än likvärdiga produkter som konkurrentersäljer Eftersom försäljningen avtelefonapparater sker på en öppen marknad, innebär skyldigheten att tillhandahålla en bastelefon ett hämmandeinslag i möjligheter atthävda sig pä denna marknad. Mot denna bakgrund anser jag att det numera inte finns nägot behov av att ha särskildaföreskrifter om bastelefonen Dessa föreskrifter bör således upphävas. 1991/92:100 Bil.7 Jaghemställer att regeringen föreslär att 1.godkänna vad jag förordat ominriktningen av verksamhet, 2.godkänna vad jag anfört om ekonomiska mäl för televerketsverksamhet, 3.godkänna vad jag anfört ombolagsbildning av , 4.godkänna vad jag anfört omteleverkets ansvar för bastelefonen Sammanfattningav föredragandens förslag: Statens telenämnds (STN)nuvarande verksamhet sammanförs med televerketsfrekvensförvaltning. Vissa ytterligare myndighetsuppgifter inordnas iden nya myndighetsstrukturen. J 1.Statens telenämnd Prop. Enligt teleförordningen skall STN utfärda föreskrifterom teknisk utformning av viss teleutrustning. Nämnden skall också, efter ansökan, besluta omregistrering av utrustning som uppfyller de tekniska kraven. Vidare skall nämnden följa den tekniska utvecklingen,det nationella och internationella standardiseringsarbetet samtkonkurrenssituationen inom nämndens verksamhetsområde och göra deframställningar till regeringen som nämnden anser behövs. Nämnden består av en ordförande samt sju ledamöter.Nämnden beslutar på föredragning av tjänsteman vid kansliet. Kansliet föreståsav en kanslichef som till sin assistans har två handläggare, varav en ärjurist, samt en sekreterare. Nänmden skall ta betalt för sina tjänster och dessaintäkter skall redovisas under en särskild inkomsttitel. skallbetala avgift för den del av verksamheten som är till nytta för abonnenterna iallmänhet. Denna avgift skall beräknas till av det beloppsom anslås till STN för resp. budgetån Avgifterna för den övrigauppdragsbaserade verksamheten skall vara kostnadsbaserade. /93 beräknar STN kostnaderna, vid i huvudsak oförändradverksamhetsinriktning, till ca 4,2 milj.kr. Medel har då beräknats förytterligare en handläggare på kansliet. När nämnden inrättades (prop.1988/89:93) förutsägs att nämnden borde ha fyra handläggare. Den av nämnden föreslagna utökningen av befintligpersonal är ett led i nämndens fortlöpande anpassning till den verksamhet somdet tidigare ansetts att nämnden bör ha. Behovav en förändring av STN EG-kommissionenhar utfärdat ett direktiv om konkurrens på marknaderna för teletjänsten Enligt direktivet artikel 7 skall medlemssta terna säkerställa att beviljande av driftlicenser, kontroll över typgodkän nande och föreskrivna specifikationer, tilldelning av frekvenser samt över vakning av användningsvillkor utförs av ett organ som är oberoende av te leoperatörerna. huvudsakliga verksamhet är att varateleoperatör Den allt Prop. 1991/92:100 mer ökade konkurrensen pä densvenska teletjänstmarknaden förutsätter Bil. 7 därför att verketsmyndighetsfunktioner separeras från operatörsrollen. En eventuell förändring avteleverkets associationsform påskyndar behovet av en sådan uppdelning. (K 1990:02) har bl.a. filluppgift att lägga fram förslag som innebär att skiljs frän sinmyndighetsutövning pä ra-dioområdet. Utredningen har överlämnat promemorianOrganisation av en ny myndighet pä radioomrädet m.m. I promemorian föresläs attmyndighetsuppgifterna inom radioomrädet flyttas frän och sammanförsmed STNs uppgifter i en ny organisation. (din 1991:34) har i uppdrag attutarbeta förslag till den lagstiftning och den ändrade reglering i övrigt sombehövs pä telekommunikationsområdet. Med utgångspunkt i att televerketsäterstäende myndighetsutövning skall överföras till någon annan myndighetskall utredaren också föreslå den författningsreglering som behövs förändamålet. räknar med att avge slutbetänkandemot slutet av vären 1992. Utredningen kommer dock eventuellt att lägga framdelförslag vad gäller myndighetsfunktioner inom teleområdet redan i början avär 1992. Jagföreslär att de uppgifter som utförs av STN och frekvensförvaltningensmyndighetsuppgifter sammanförs till en myndighet den Ijuli 1992. Jag föreslär också att fillkommande myndighetsuppgifterinordnas i denna myndighet. Med stöd av regeringens bemyndigande avser jag att inomkort tillkalla en organisationskommitté som skall utarbeta förslag till enförändrad myndighetsorganisation inom telekommunikationsområdet och eninstruktion för en sädan myndighet. Myndighetenskall ansvara för STNs nuvarande uppgifter samt de uppgifter inom televerketsfrekvensförvaltning som är av myndighetskaraktän Den pågående omstraktureringen av teletjänstmarknadenhar påvisat ett behov av att regeringen ges möjlighet att samräda itelepolitiska frägor med en myndighet som är fristående frän televerket.Myndigheten bör ges mandat att handlägga sädana frågon De tillkommande myndighetsuppgifter som kan bliaktuella genom bl.a. den ökade konkurrensen pä teletjänstmarknaden samt genomett samarbete mellan EFTA och EG bör också kunna inordnas i den nyamyndigheten. Merpartenav myndighetens arbetsuppgifter är helt finansie rade genom avgiften 149 AvSTNs nuvarande uppgifter är den föreskrivande delen den mest resurs- Prop.1991/92:100 krävande. Detta arbete anses komma samtliga teleanvändare tillgodo. 7 tar ut en avgift av för detta arbete som i sintur belastar användarna genom sina abonnenttaxon Ett sådant förfarande färanses tillämpligt även på tillkommande arbetsuppgifter av myndighetskaraktän Chefen för kommer att redovisavissa förslag som gäller den principiella hanteringen av myndigheter medtusenkronorsanslag. Den av mig föreslagna sammanslagna telemyndigheten berörsav dessa förslag. Överväganden om den framtida finansieringen ochanslagstekniken bör därför anstä tills vidare. Jag räknar med att återkommatill regeringen och i denna fråga senare i vän I avvaktan på dettatar jag upp ett oförändrat anslag för nästa budgetån Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag anfört om bildandeav en ny myndighet pä te-lekommunikationsomrädet, 2.till statens telenämnd /93 anvisa ett förslagsanslag pä 3 723 000 kn Prop.1991/92:100 Bil.7 Sammanfattningav mina förslag: -treårsplan för åren1993-1995 godkänns. -Regeringen bemyndigas att fullföljaöversynen av föratsättningarna och formerna för postverkets verksamhet med härangiven inriktning. -Ett anslag pä 300 milj. kr.inrättas för ersättning fill postverket för betalnings- och kassaservice iglesbygd. -Ordningen med prismäl förtidningstaxa för vissa tidskrifter avvecklas. -uppdrag, mäl ochresultatkrav preciseras. Postverketshuvuduppgift är att bedriva poströrelse, vari ingär att distribuera brev ochpaket samt att förmedla betalningar fär också driva annan verksamhetsom det har särskilda förutsättningar fön består av fem affärsområden och ett antalresultatenheter. Affärsområdena är brev, lättgods, postgirot, bank och kassasamt utrikes. bildar tillsammans med sina aktiebolag inomPostbolagen en affärsverkskoncern. Koncernen leds av en styrelse som utsesav regeringen. Rörelseintäkterna beräknas för är 1991 uppgä fill ca 21miljarder kronor, varav aktiebolagen beräknas svara för ca 1 miljard kronor.Medelantalet anställda i koncernen uppgår till ca 57000 varav drygt 2000 ibolagen. Statsmakterna styr postverket genom servicemäl,kvalitetsmål och ekonomiska mäl. Regeringen anger fr.o.m. den 1 januari 1992endast prismäl för höjning av portosatser på normalbrev upp till ochprismäl för tidningstaxa för vissa tidningar självt bestämmerpriserna på övriga produkten finansierar samtliga investeringar medi rörelsen tillgängliga medel. En konsolidering av postverkets ekonomi skerhelt i verkets räkenskaper. Postverketfär självt förvalta de likvida medel som inte behövs i rörelsen med iakttagandeav de särskilda regler för denna förvaltning som anges av regeringen. Regeringoch riksdag har lagt fast mäl för postverket. För harpostverket redovisat sin måluppfyllelse på följande sätt. -Den höga geografiskatäckningsgraden för daglig postkassaservice har bibehållits under är 1990. -av normalbreven kom fram iutlovad tid.