prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Den västeuropeiskaunionen (VEU) kommer att vara kopplad både till NATO och den politiskaunionen och får till uppgift att genomföraEG-beslut med försvarspolitiska implikationer. 1 Maastricht-överenskommelsen framhålls bl. a. att särskildhänsyn kommer att tas till den speciella karaktären hos medlemsstatemas försvarspolitik, vilket syftar på t. ex. Irlandsalliansfrihet. Det ligger en särskild dynamik i EGs fortsattaintegrationsprocess. En ny regeringskonferens skall enligt planema genomförasunder senare delen av nittiotalet. Regeringen verkar med kraft för att Sverigesnarast möjligt skall bli fullvärdig medlem av den EuropeiskaGemenskapen. Efter beslut ifrågan inlämnades vår ansökan . Vårt mål äratt upptas i den Europeiska Gemenskapen fr. o. m. . Ett brettstöd i är av stor betydelse för de förestående medlemskapsförhandlingama.Ansträngningaraa att underlätta medlemskapsprocessenkommer att ställa starkt ökade krav på utrikesförvaltning-, en och desspersonal. Uppgörelsen mellan EITA och EG omett europeiskt ekonomiskt sam arbetsområde (), som träffades ioktober 1991, utgör för oss ett betydelsefullt steg på vägen tillmedlemskap. Därmed tillförsäkras vi i allt väsentligt fullt tillträde till EGs inre marknad och angränsande områden 12 såsom forskning,utbildning, miljöpolitik och sociala frågor. På detutrikespolitiska området kommer en gradvis anpassning till EGs Prop.1991/92:100 samarbetsformer att äga ram. Detta hindrar inte från attfortsätta Bil. 4 att driva för vårt landangelägna frågor i FN och andra intemationella fora. En ökad samordningmed EG-ländema kommer att äga ram. EG kommer attspela en huvudroll i utformningen av nya frihets- och samarbetsordning. önskar delta aktivt i dettaarbete. Våra möjligheter att påverkaden fortsatta politiska, sociala och ekonomiska utvecklingen i kommer att avsevärt förbättras genom medlemskapi Gemenskapen. som vi söker medlemskap i fortsättervi att arbeta för ett enat med samarbetsordningar som också inkluderardemokratierna i Central- ochÖsteuropa. Vi vill verka för ett som är öppet mot omvärlden och som kan fungera som en motor i detinteraationella arbetet. harblivit en viktig mötesplats för ländema i och de nya demokratieraa i . har innehaftordförandeskapet i organisationen. har den ökat sinmångskiftande verksamhet i syfte att främja demokratiska principer ochrespekt för mänskliga rättigheter i Central-och . Betoningen av den europeiska identiteten iSveriges utrikespolitik innebär inteatt det nordiska samarbetet blir mindre angeläget. Tvärtom kommer detta att ges nya impulser. Samarbetsformemamåste omprövas och stärkas mot bakgmnd av de nya föratsättningar som desenaste årens utveckling i skapat. ESK är också ett centralt foram fördiskussionerna om framtida säkerhets-och samarbetsstraktur. Genom "Parisstadgan för ett nytt ", som ESK antog ,bekräftades den alleuropeiska värdegemenskapensom en stabil grand för det framtida samarbetet. pågår inomorganisationen ett intensivt arbete för att utveckla de olika förtroende- och säkerhetsskapande regimersom tidigare framför-handlats. deltar aktivt i dessaansträngningar. Efter slut bedrivs detinteraationella nedrastningsarbetet i en ny atmosfär. Verklig nedrastning harinletts på områden där utsiktema till framgång endast sedantedde sig små. mellan och Förenta Statema ombetydande reduktioner i de strategiskaarsenalerna, liksom genombrottet i förhandlingama om kemiska vapen, kan tjäna som exempel påutvecklingen i olika förhand-lingsforaunder . Genom avtalet om konventionella rastningsbe-gränsningar i (), som ingicks inovember 1990, kommer också de offensiva konventionella stridskrafteraa attkraftigt begränsas. Till dettaskall läggas de omfattande unilaterala åtgärder som presidenterna tillkännagav ihöstas. De innebär bl. a. att de landbaseradetaktiska kärnvapnen kommer att försvinna från . Det är i denna förändrade miljö som den svenskanedrastningspolitiken nu skall verka. Den ställs inför nyafrågor och nya utmaningar. Det ställer höga krav på kunskaper och analys. Förslag och åtgärder måste värderas 3 mot svenska säkerhetspolitiskaintressen, mot utvecklingen i vårt närom- Prop. 1991/92:100 rade och mot den europeiskaintegrationsprocessen. I intemationella fora har frågor om icke-spridningav vapen och vapensystem kommit iförgranden. kommer att arbeta för en förlängning och ettstärkande av icke-spridningsavtalet för kärnvapen (NPT), för en effektivisering av kontrollsystemet inom detIntemationella atomenergiorganet(lAEA) och för ett totalförbud för kemiska vapen inom ramen förnedmstningskonferensen i . I andra organ deltar vi också i ansträngningaraaatt etablera en intemationell kontroll av handeln med högteknologiska vapen. kom att sättaicke-spridningsfrågan i fokus både när detgäller nukleära och konventionella massförstörelsevapen. I det sönderfallande finns ett stort antalstrategiska och taktiska kärnvapenspridda till flera republiker. Det är av yttersta vikt att dessa kärnvapenförblir under tillfredsställande kontroll. Inom ramen för ESK-förhandlingama har betydandeframsteg gjorts i fråga om nedrastning av konventionella stridskrafter.Sverige fäster stor vikt vid att avtalet omkonventionella rastningsbegränsningar i () omgående ratificeras. Konsultationer pågårför närvarande om ett mandat för ensammanhållen militärförhandling rörande förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder efter ESKs uppföljningsmötei , som skall vara öppen för samtliga medlemstater. Den svenska nedrastningspolitiken bedrivs i ettsystematiskt samråd mellan olika myndigheter. Vid de interaationellanedrastningsförhand-lingaraa stödjer sig i storutsträckning på expertis från (). Mot bakgrand av den snabba utvecklingen i världenoch i vår region har jag tillsatt enexpertgrapp inom för att granska nedrastningspolitikenoch utforma rekommendationer inför resten av . Grappen skallpresentera sina slutsatser . Förenta nationeraa förblir enhörnsten i den svenska utrikespolitiken. På grand av att blockbildningen upphört har FNfått större möjlighet att upprätthållaintemationell fred och säkerhet samt att handskas med mera långsiktiga globala frågor, som miljövård,utvecklingsbistånd och nedrastning. Säkerhetsrådetsbeslutsamma uppträdande under kriget vid inger förhoppningar om att både folkrätten och FNs förmåga atthantera politiska kriser har stärkts. Verksamheten i harpräglats av en samarbetsanda, som gjort det möjligt för FN att verksamt bidra tillatt lösa ett antal långvariga regionala konflikter. kandiderarför en plats i säkerhetsrådet - 94. arbetartillsammans med de andra nordiska länderaa för att ytterligare utveckla FNs fredsskapande ochfredsbevarande verksamhet. presenterade de nordiska länderaa i generalför samlingen konkreta förslag på dettaområde, med tonvikt på förebyggande åtgärder i syfte att förhindra att väpnade konflikter bi7ter ut. ' Den ökandeefterfrågan på fredsbevarande och fredsskapande insatser, Prop. 1991/92:100särskilt inom FNs ram, motiverar ökad svensk beredskap för deltagande i Bil. 1980-taiet innebar ett allvarligt bakslag för deallra fattigaste ländema. Mer än enmiljard människor lever för närvarade i absolut fattigdom. De växandeflyktingströmmarna i världen har ofta komplexa orsaker. Det är vår strävan att stödja en utveckling i endemokratisk och marknadsekonomisk riktning i de fattigaste ländema. Mänskligheten står inför problem och utmaningarsom inte kan bemästras av varje land för sig utan måste angripas globalt. Motdenna bakgrand har Förenta nationeraa med sitt världsvida medlemskap en centraluppgift att styra utvecklingen i positiv riktning. På miljöns område framstår det ömsesidigaberoendet särskilt tydligt. Lokala,regionala och globala miljöproblem måste lösas i mellanstatligt samarbete.FNs konferens om miljö och utveckling i utgör därför ett viktigt foram, där frågor avavgörande betydelse för vår överlevnad kommer att diskuteras. verkarkraftfullt i internationella fora och bilaterala kontakter för att respekten för de mänskliga rättighetemaskall upprätthållas och kränkningar av dessa påtalas. Narkotikahandelnsallt vidare spridning och förödande konsekvenser har tilldragit sig växande uppmärksamhet. Sverigevar en av initiativtagarna till FNs globala handlingsprogram mot narkotika och är en av de största bidragsgivarna tillFNs program för narkotikakontroll. Kampen motterrorism är ett annat område, där kommer att verka för ett vidgatinternationellt samarbete. har fått omfattande politiska,ekonomiska och humanitäraåterverkningar i Mellanöstem. 1 dess spår har förhoppningarna om en fredliglösning av ökat. Av initieradefredssamtal inleddes i . En lång och svår förhandlingsprocessligger framför partema. Utan en lösning av den palestinska frågan medbeaktande av alla parters legitimaintressen och av relevanta FN-beslut kommer oron och instabiliteten att bestå i detta område med intemationellaföljdverkningar. Den israeliskabosättningspolitiken i de ockuperade områdena utgör ett allvarligt hinder på vägen mot fred i området. Även denarabiska handelsbojkotten motIsrael är ett hinder för den fredliga utvecklingen i regionen. omvandling utgör en dynamisk och i sinahuvuddrag löftesrik process. Den har lett till att apartheidsystemets grandläggande rasåtskiljande lagar har avskaffats. Emellertidär den konstitution som förvägrar befolkningsmajoriteten rösträtt fortfarande ikraft. De krav på djupgående och oåterkalleliga förändringar som FNställt har sålunda ännu inte uppfyllts.Överläggningar om en ny, demokratisk författning för inleddes . Ett allvarligthinder för den sydafrikanskareformprocessen utgör det utbredda våldet, som krävdetusentals offer. Sverigefortsätter att följa utvecklingen noga. I det syftet har regeringen 15 beslutatsända en parlamentarikerdelegation till med uppgift att Prop.1991/92:100 ge regeringen ett fördjupat underlag för bedömningen av omoch när Bil. 4 förändringar av den svenska Sydafrikapolitiken kan och börgöras. Efter sitt besök i kommer delegationen att avge en rapporttill regeringen med rekommendationer om lämpliga åtgärder. För ländemapå Hora har det gångna året inneburit historiska omvälvningar. inbördeskrig råder fred i och . Ett massivtintemationellt stöd är nödvändigt för att ländema på Hom skall kunna övervinna den akuta nöden och vända utvecklingeni en demokratisk riktning. De omfattande intemationella och regionalaansträngningarna att nå en fredliglösning på konflikten i har rönt viss framgång. undertecknadesen fredsöverenskommelse mellan partema varefter ett nationellt rådinstallerades i den kambodjanska huvudstaden. FN spelar en viktig roll i det fortsatta arbetet för att skapa fred och demokratii . följer även noga utvecklingen av andrakonflikter som t. ex. i , , , påCypem och på . Genom insatser från FNs sida har i flera av dessafall framsteg gjorts mot en lösning. Det förbättrade intemationella klimatethar ökat förhoppningarna om att även de mestlångdragna av dessa konflikter skall kunna avvecklas på fredlig väg. En grandläggande föratsättning för att Sverigeskall kunna slå vakt om sinaintressen och bedriva en effektiv utrikespolitik är att vi har en utrikesförvaltning med goda kunskaper om deninteraationella utvecklingen, analytiskkapacitet samt hög diplomatisk kompetens. Breddningen av vår interaationellakontaktyta och den tilltagande globaliseringen av politiska och ekonomiskafrågor har starkt ökat kraven i detta hänseende. Folkrätten,dess tillämpning och utveckling, intar en betydelsefull plats i svensk utrikespolitik. Ett centralt inslag inomdetta område gäller, somjag redan betonat, skyddet för de mänskligarättighetema. arbetar i olika intemationella fora för att förstärka detintemationella skyddet för mänskligarättigheter och verkar för att dödsstraffet skall avskaffas. Ett viktigt inslag i dessa strävanden är att utarbetaoch följa upp efterlevnaden av intemationella normer för individensskydd. Det fmns sex medtillhörande övervakningsmekanismerinom området för mänskliga rättigheter. Den senaste är konventionen om bamets rättigheter. Enkonvention om migrerande arbetares rättigheter antogs av FN hösten 1990men har ännu inte trätt i kraft. Vidare börnämnas den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättighetema och de grandläggandefriheterna, som gradvis har utökats med skydd för nya rättigheter, samtEuroparådets konvention mot tortyr. Andraviktiga folkrättsliga ämnen är havsrätten med tillhörande av- gränsningsfrågor. De intemationella miljörättsliga frågoraa har kommit ' att inta en alltmer framträdandeplats i departementets arbete. 1991/92:100 frågor med anknytning till polarområdena ochrymden är ytterligare exem- Bil. Arbetet med att träffainvesteringsskyddsavtal med andra länder är ett viktigt inslag i verksamheten. har departementet medel för stipendier för folkrättsligforskning av särskild relevans för utrikesförvaltningens verksamhet ochkunskapsbehov. står medel till förfogande för stipendier tillfyra doktorander . Den vid rättsavdelningen placerade folkrättsrådgivarenfungerar som en länk mellan och universiteten. ingår ett antal avtal, fördrag ochintemationella konventioner med främmande makter. Förhandlingsarbetetkräver i betydande omfattning entraktaträttslig medverkan. För att rationalisera verksamheten pågår endatorisering av departementets traktatregister. Inom ramen fördet intemationella samarbetet på det straffrättsliga området visar också ett stort engagemang. Det rör sig här omutlämningsfrågor och annat biträde åt domstolar och andra myndigheter ibrottmål. Stora insatser görs för att svenskar som har dömts till fängelsestraff utomlands skall kunna tashem för att avtjäna straffet i . Genomutredningar om utländsk rätt och genom bistånd i bl.a. underhållsärenden fårsvenska medborgare stöd att hävda sin rätt i utlandet. Ärenden som rörbortförda bam är en annan viktig arbetsuppgift. bistår även svenskar somhamnat i nödsituationer utomlands, t. ex. sedan de råkat ut för olycksfall,sjukdom eller frihelsberövanden.Dessa frågor har blivit alltmera komplicerade i och med att svenska medborgare numera i större utsträckningförlägger sina utlandsresor utanför de traditionella turistmålen. Enförsvårande omständighet är även att huvuddelen av de frihetsberövade anklagatsför narkotikabrott. Det kan föratses attutrikesförvaltningen under det närmaste året kommer att tilldelas ett ökat ansvar för bistånd äventill svenska brottsoffer utomlands. Handläggningen av ärenden som rör utlänningar ärsynnerligen resurskrävande.Utlandsmyndighetemas befattning med sådana ärenden under åren 19871990framgår av följande uppställning: Uppehålls- och År arbetstillstånd Viseringar 198727 000 145 000 198830 000 180 000 198947 000 236 000 199060 000 275 000 Ökningenav viseringsärenden har varit särskilt påtaglig i de bakiska statema och f.d. . Ett tilltagande antal utlandsmyn digheter i tredje världensflyktinggenererande regioner har ut satts för stadigt växande arbetsbelastning genom anhopning av ärenden som gäller anknytningsinvandring.Ansträngningar har gjorts för att för bättra handläggningsratinema. Behovet av ytterligare resurser kan likväl väntas bestå. Fjolårets delegeringtill utlandsmyndighetema av beslutande- j y 2 1991/92. rätt i vissa ärenden om arbets-och uppehållstillstånd harbidragit till Prop. 1991/92:100 effektivisering av verksamheten. Utrikeshandelnär av avgörande betydelse för ekonomi. Fri handel medomvärlden är för ett litet land en föratsättning för att kunna upprätthålla ochutveckla välfärden. Europaär i stark förändring. Historien accelererar och det är vår skyldighet att tatill vara de nya möjligheter som utvecklingen skapar. De första efterkrigsårtiondenasintegrationsarbete i syftade till att säkra freden i ettEuropa som sargats av två världskrig. Integrationenhar utvecklats till ett alltmer framgångsrikt och fördjupat samarbeteför att säkra frihet, demokrati och ekonomiska framsteg i allt större delar avEuropa. Sammanbrottet för de socialistiska diktaturemaoch planekonomierna i innebär en historiskmöjlighet att etablera en europeiskfrihets- och samarbetsordning som säkrar fred och utveckling undergenerationer framöver. I detta arbete är den Europeiska Gemenskapen densjälvskrivna käraan. Men ocksåarbete inom och inom ramen för den europeiska säkerhets- och samarbetskonferensenspelar en viktig roll. Det föreligger bred enighet i om densträvan efter medlemskap som komtill uttryck i ansökan till den Europeiska Gemenskapen. Regeringen avser under de kommande årenatt bygga vidare på denna bredaenighet och söka ett så brett samförstånd som möjligt kring Sverigespolitik i denna fråga. Avtaletinnebär att svenska medborgare, institutioner och företag i allt väsentligt kommer att kunna åtnjuta samma fördelaravseende fri rörlighet för varor (utom jordbrak), tjänster, kapital ochpersoner (de "fyra friheterna") som kommer att gälla inom EGnär den inre marknaden fullbordas. Föratom de fyra friheterna omfattar avtaletett utvecklat och breddat samarbete inom des. k. angränsande politikområdena (bolagsrätt, sociala frågor, miljö, konsumentskydd, forskning ochutveckling, utbildning, små och medelstora företag, turism, medborgamasEuropa, räddningstjänst, statistik samtekonomisk och social utjämning mellan regioner). Avtalet innebär vidare gemensamma, skärpta regler påkonkurrensområdet. Samarbetetbygger på ett gemensamt beslutsfattande i ett gemensamt EES-or- gan () som ävenförvaltar avtalet. Häratöver inrättas ett Prop. gemensamt EES-råd på ministeraivå.Det är alltjämt oklart hur den judici- Bil. ellamekanismen skall utformas mot bakgrand av negativa yttrande i fråga om enEES-domstol. att skallundertecknas före utgången av febraari 1992 för att träda i kraft . Arbetet med den västeuropeiska integrationen harunder bedrivits inom såväl myndigheter som regeringskansli.Under /92 avsattes för dettaändamål ca 356 milj. kr. Dessa resurser avsåg bl.a. bilateralt deltagande i vissa EG-program påprojektnivå, förhandlingar och olika administrativa kostnader förintegrationsarbetet. innebär att samarbetet utvidgasytterligare och institutiona-liseras.Utvidgningen avser både områden där vi har visst samarbeteoch områden där vi inte kunnat delta. Totalt beräknas kostnadema inom statsbudgeten förden västeuropeiska integrationenuppgå till drygt 930 milj.kr. Det utvidgade samarbetet medförför /93 ökade kostnader över statsbudgeten uppgående tillca 575 milj. kr. Av denna ökning (575 milj.kr.) svarar samarbetet inom EGs program inom de s. k. angränsande områdena ochadministrativa kostnader inom myndigheter och regeringskansli för ca 256 milj.kr. Dessa två poster ökar därmed från 356 milj. kr. till ca 612 milj.kr. /93.EFTA-fonden för ekonomisk och socialutjämning inom EES svarar för ca 270 milj.kr. Ökningen för EES-och EFTA-institutionema uppgår till ca 50milj.kr. (tillsammans med resurser avsatta för innevarandebudgetår uppgår kostnadema till totalt 110 milj. Samtliga poster redovisas förslagsvis.Beräkningama är behäftade med vissaosäkerheter bl. a. på grand av att vissa poster är beroende av detaljutformninginom delområden av avtalet (institutioneraa och regionalfonden), andra av de belopp som senare kommer attfastställas i EGs budget föraktiviteten i fråga (programsamarbetet). De budgetmässiga konsekvenseraa av beskrivs ibudgetpropositionens avsnitt om särskilda frågor. Det största området inom programsamarbetet ärforskning och utveckling (FoU). Totalt uppgår kostnadema inom dettaområde till ca 360 milj.kr. under /93. De ökade kostnadema tillföljd av uppgår till 150 milj.kr. Samarbetet presenteras närmare iresp. departements (närings-, utbildnings-, jordbraks- samt miljö- ochresursdepartementen) bilaga till budgetpropositionen. Programsamarbetetinom utbildningsområdet uppgår /93till ca 45 milj. kr. Ökningen jämfört med innevarande år uppgår till 45milj. Övrigaprogramområden, t.ex. media, information och ungdomsprogram uppgår tillsammans till ca 47 milj.kr. Dessa programområden presenteras i social-, utbildnings-, finans- ochcivildepartementens bilagor till budgetpropositionen. De administrativakostnadema för myndigheter och departement för- Prop. 1991/92:100 väntas ökamed ca 24 milj.kr. Denna post avser även utredningar och Bil. 4 information.Kostnadema redovisas under resp. huvudtitel. Uppbyggnaden av EES-institutioneraa medför ökadekostnader om 50 milj.kr. under tredje huvudtitelns anslag B 5.Europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA). Föratom EES-institutionerna kommer ett särskilt EFTA-organ förövervakning att upprättas. Övervakningsorganets uppgifter är övervakning inom områdena konkurrens,statsstöd och offentlig upphandlingsamt allmän övervakning av efterlevnad. Vidare kommer utökade sekretariats- och understödsfunktionerför EES-insti-tutionema att behövas. Fonden för ekonomisk och social utjämning mellanregioner inom EES utgör ett stöd från EFTA-ländema till EGs mindrevälutvecklade regioner. Stödet harformen av s. k. mjuka lån med gåvoelement. Totalt omfattar fonden en lånefacilitet om 1,5 miljarder ecu samt 500 milj. ecu i gåvodel. För del innebär detta ettårligt budgetåtagande om 270 milj. kr. Kostnadema för fonden redovisas av finansministern. EES-avtaletberäknas träda i kraft den Ijanuari 1993. avses en proposition att föreläggas . Inomregeringskansliet har berördadepartement påbörjat det lagstiftningsarbete som krävs för avtaletsgenomförande. Integrationsarbetet kommer att ställa stora kravpå den svenska statsförvaltningen. Regeringen har ansvaret för ettsvenskt deltagande i berednings- ochbeslutsprocessen i EES och senare i ett EG-medlemskap. Kravet på ettsamlat svenskt uppträdande föranleder en utvidgning och anpassning av delegationen i . Betydelsefullainsatser inte bara från departementensutan också från myndigheternas sida kommer att krävas. Tjänstemän vid myndigheterna kommer att inom sinaresp. områden medverka som experter eller representanter i ett mycket stortantal kommittéer och arbetsgrapper. Beredningsarbetet måste börja redannu, dvs. under den interimistiska fasen somsträcker sig från undertecknande fram till dessikraftträdande. Myndigheternas medverkan krävs också när detgäller regelgivning på myndighetsnivå i samband med att EES-avtaletskall införlivas i svensk rätt. Efter avtalets ikraftträdande ankommer det påmyndighetema att svara för en stor del avregeltillämpningen. Det föratsätts att myndigheterna organiserar ochplanerar sitt arbete så att dessa krav kan mötas. Behovet av åtgärder i form avkompetensutveckling, utbildning och information kommer att öka. Dettagäller inte minst kunskaper om EES och på olika områden, förhandlingsvana och förstärkta språkkunskaper. Myndigheterna måste själva ta ansvaret förutvecklingen av sin kompetens, bådenär det gäller tillämpningen av de nya reglema och deltagandet i beslutsprocessen.Detta måste ske inom ramen för tillgängliga resurser. För att uppfylla dettaansvar kan omprioriteringar bli nödvändiga. Förberedelserför ett svenskt EG-medlemskap Prop.1991 /92:100 Ävenom ett ger stora vinster, kan det inte ersätta ett svenskt medlemskap i . Efter EG-ansökanår 1991 förbereder EG-kommissionennu på sedvanligt sätt ett utlåtande om föratsättningarna och möjligheteraa för att påta sig deförpliktelser som följer av ett medlemskap. Detta utlåtande kommer attligga till grand för ett rådsbeslut om att inleda förhandlingar med . Föratom de områden som omfattas av EES tillkommervid medlemskapsförhandlingama områden som gemensam handelspolitik, tullunion,ekonomisk och monetär union (EMU), skatter, , EURATOM,biståndssamarbete, jordbrak och fiske och den politiska unionen (EPU) samt budgetära och institutionella frågor. 1 fråga om EMUoch EPU påverkas förhandlingaraa avde resultat som uppnåddes vid EGs regeringskonferenser i den 910december 1991. Innebörden av medlemskapsförhandlingama är attSverige tar över medmöjlighet till tekniska övergångsperioder på vissa områden. Innan ett svenskt medlemskap är möjligt förestår,föratom själva förhandlingama,parlamentarisk behandling och folkomröstning i frågan.