prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 1.Direkta politiska beslut krävs för att minska de offentligautgifteraa som andel av BNP. 2.De skatte- och avgiftsfinansieradesocialförsäkringssystemen måste reformeras för att stärka individeraasmotiv för arbete och sparande. 3.Fördelningen av deskattefmansierade offentliga utgifteraa måste prioritera investeringar iinfrastruktur, utbildning och forskning samt miljöförbättrande åtgärder. 4.De offentligakonsumtionsutgifteraa måste begränsas och insatser prioriteras till viktiga menutgiftskrävande områden såsom vård, utbildning och omsorg. Verksamheten måsteutsättas för konkurrens. De förslag tillstmkturella förändringar som presenteras i det följande utgår från dessa principer för den långsiktiga utgiftestrategin. Deomfettar närmare 15 miljarder kr.under /93 jämfört med vad som följer av oförändraderegelsystem. Regeringens sparmål var . förbudgetaret 1992/93 på helår räknat.Det är regeringens bedömning att den långsiktiga utgiftsstrategin kommer att krävafortlöpande beslut om utgiftsminskningar i samma storleksordning. 2.2 Inflationsbekämpningen i förgrunden har detskett en markant dämpning av inflationen i den svenska ekonomin. Detta berorfrämst på den ekonomiska stagnationen. Den ekonomiska politiken måste nuinriktas på att långsiktigt och varaktigt säkra en låg inflation. En stramfinanspolitik baserad på en mycketrestriktiv prövning av de offentliga utgifteraa är avgörande för att inflationsbekämpningen skall blilångsiktigt framgångsrik. Ett viktigt bidrag tillinflationsbekämpningen utgörs också av det privatasparandets ökning, en utveckling som stimuleras av regeringens politikoch gör svensk ekonomi mindre inflationsbenägen. Under 1991försämrades de offentliga finanseraa kraftigt. Ungefär hälften av försämringen beror på den ekonomiska stagnationen. Utebliven tillväxtinnebär både att statens inkomster försvagas och att statens utgifter ökar, bl.a. för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och arbetslöshetsunderstöd.Dämtöver sker en engångsvis försvagning av de offentliga finanseraa närinflationen sjunker. Inkomsteraa ökar då endast med den nya lägre inflationen, medan utgifteraa ytterligare växer i taktmed den tidigare högre inflationen. Slutligen ligger en orsak tillförsvagningen i de strukturellt växande utgiftema i de olikatransfereringssystemen. Sammantaget innebär utvecklingen att dentidigare förda ekonomiska politiken helt misslyckats i fråga ombudgetpolitik och Sviteraaav en alltför expansiv utgiflspoUtik Prop. skärper kraven på en konsekvent omläggning av den ekonomiska Bil. En stramfinanspolitik genom skattehöjningar är oacceptabel därför att detta skulleförsämra fömtsättningama för tillväxten. Den strama finanspolitiken måstedärför bygga på begränsningar i de offentliga utgifteraa. En konsekventpolitik för att säkerställa låga prisökningar kräver inte bara en stramfmanspolitik med minskade offentliga utgifter utan också betydande förändringarinom lönebildningen och konkurrenspolitiken. Fömtsättningaraa för en väl fungerandelönebildning har blivit bättre genom låsningen av växelkursen till ecun.Förändringar förbereds också av de institutionella fömtsättningaraa förlönebildningen, bl.a. utformningen av arbetslöshetsförsäkringen ochbötesbeloppet vid s.k. vilda strejker. En välfungerande konkurrens förbättrar möjligheteraa till låga prisökningar.Regeringen kommer att lägga fram förslag till skärptkonkurrenslagstiftning inom det privata näringslivet samt omfettandeförändringar som möjliggör ökad konkurrens i produktionen av offentligatjänster. En stram inhemskefterfrågan i syfte att bidra till låg inflation och investeringar i denkonkurrensutsatta sektora åstadkoms också genom en ökning av det privatasparandet. En varaktigt låginflation är dämtöver starkt beroende av att produktiviteten i samhället ökar.De obalans mellan produktivitetsökningoch lönekostnadsökning är en viktig orsak till alltför stora prisökningar. Denekonomiska politiken måste därför angripa denna obalans från bådautgångspunktema. Det är viktigt att både skapa fömtsättningar för lägrelönekostnadsökningar och för en snabb produktivitetsökning. Motivet att ökaproduktiviteten genomsyrar regeringens ekonomisk-politiskaåtgärder. Därmed skapas fömtsättningar för framtida reallöneökningar. 2.3 Penningpolitik och kreditmarknad Det råder bred politisk enighet iSverige om värdet av en fest växelkurs. Därmed är också fömtsättningaraa förpenningpolitiken givna. Penningpolitikens, och därmed , viktigasteuppgift är att upprätthålla och bidra till att skapa förtroende för den fastaväxelkursen. Erferenhetema visar att denna uppgift kan bli krävande omfinanspolitiken inte uppfettas som tillräckligt stram eller om möjligheteraaatt i få gehör för en stram utgiftspolitik inte uppfettas som goda. Den svenskakreditmarknaden är i det närmaste helt integrerad med omvärlden. Riksbankenspenningpolitik har mot denna bakgmnd alltmer inriktats på att balanseravalutaflödena genom anpassningar i den inhemska räntenivån. Penningpolitikenkan därmed inte användas för att påverka den inhemska efterfrågan. Finans- ochstrukturpolitiken bär huvudansvaret för att skapa föratsättningar för låginflation och stabil tillväxt. att staten inte skall lånanetto i uUändsk valuta ligger fest. Under årenframöver kommer integrationen med EG att kräva en Bil. 1 anpassning av densvenska ekonomiska politiken så att fullt ut kan delta i detframväxande monetära samarbetet. Knytningen av kronan till ecun varett viktigt första steg. De beslut somfettades på i innebär att medlemsländeraascentralbanker kommer att bli endel av det europeiska centralbankssystemet. 1 de tilläggsdirektiv till riksbanksutredningensom regeringen har beslutat om, betonas vikten av att riksbankslagen anpassastill vad som krävs av en framtida medverkan i en ekonomisk och monetär union. Den svenska kreditmarknaden kännetecknas förnärvarande av växande kreditförluster och en stramare utlåningspolitikfrån kreditinstituten. 1980-taletsinflationistiska ekonomi, avregleringen aviseditmarknaden som skedde föresänkningen av marginalskatteraa medförde en kraftig värdestegring av bl.a.festigheter. Mot slutet av decennietförsvagades ekonomin, valutaregleringen slopades och skattereformengenomfördes. Allt detta verkade dämpande pä fastighetsvärdena. 1 takt med att inflationsförväntningaraadämpades, försvagades också utsikteraa till framtida värdestegringar,vilket ytterligare förvärrade prisfellet på festigheter. För att undvikaallvarliga störningar på den svenska kreditmarknaden bidrog staten under hösten1991 till rekonstmktionen av Första . Det svenskabanksystemet är i granden stabilt. Regeringen avser emellertid att föreslå attett insättarskydd införs i syfte att säkra ett fortsatt högt förtroende hosallmänheten. En balanserandefaktor är att utlåningen till hushållen har avtagit markant, vilket speglar attstimulanseraa av hushållssparandet bl.a. genomlägre beskattning av sparandets avkastning nu börjar ge effekt. Regeringenspolitik syftar till att ytterligare stimulera det privata sparandet. Regeringensomläggning av den ekonomiska politiken i syfte att varaktigt säkra en låg inflationstakt skapar också föratsättningar förlägre räntor . 2.4 Arbetsmarknaden och lönebildningen Den ekonomiska politiken måstebidra till att den nödvändiga omställningen från skyddad till konkurrensutsattproduktion kommer till stånd. Produktionen i den offentliga sektora kommerdärför att dels hållas tillbaka, dels öppnas för konkurrens. För att denkonkurrensutsatta sektora skall kunna växa krävs både ett gott företagsklimatoch en väl fungerande arbetsmarknad. 1 det första avseendet har regeringen lagt grunden genom höstens beslut om åtgärder. Arbetsmarknadens sätt att fungera beror i förstahand på lönebildningen. Den måste fungera så att arbetsmarknadens omställningkan ske smidigt. Detta är i allt väsentligt ettansvar som vilar på arbetsmarknadens parter. Lönebildningen skall ske i friaförhandlingar mellan arbetsmarknadens Bil. Statsmakteraa skallinrikta sig på att skapa goda föratsättningar för en löneutveckling som ärförenad med ekonomisk tillväxt och Dettainnebär bl.a. åtgärder för att stärka parteraas motiv för att slutaavtal som inte urholkar konkurrenskraften och därmed driver upparbetslösheten. tillsätta en utredning omutformningen av arbetslöshetsförsäkringen som hl a utgår från detta. En bättrefungerande arbetsmarknad leder i kombination med de åtgärder som vidtas för attöka konkurrensen också till att produktiviteten i den svenska ekonominförbättras. Erferenhetemafrän andra länder som tidigare än pressat ner sin inflation visar attdet finns risk för en kraftig uppgång i arbetslösheten. Inte minst utomlandshar arbetslösheten dessutom haft en tendens att bita sig fest. En sådan utveckling är inte acceptabel. En aktivarbetsmarknadspolitik som bygger på arbetslinjen är därför nödvändig.Den aktiva arbetsmarknadspolitiken måste ges en utformning så att den motverkaruppkomsten av långtidsarbetslöshet. De åtgärder som sätts in för attkortsiktigt motverka arbetslösheten mäste också vara utformade med hänsyn tillvad som är långsiktigt nödvändigt. Det innebär bl.a. att de inte får medverkatill att arbetskraft låses in i skyddade sektorer. 3 Det första steget - åtgärder Regeringen lade under hösten 1991fram en rad förslag som markerar en ny inriktning på den ekonomiska politiken.Förslagen har i allt väsenligt accepterats av . De vägleds av ensträvan att genom avreglering, konkurrens och sparande skapa fömtsättningarför företagande och en väl fimgerande marknadsekonomi. Skattepolitikenhar inriktats på en successiv sänkning av det totala skattetrycket.Skattesänkningama sker på ett sådant sätt att ekonomins utvecklings- ochkonkurrenskraft stärks, och i enlighet med de krav som den ekonomiskaintegrationen och EG-medlemskapet staller på de svenska skatteraa. 1 propositionen om skattepolitik för tillväxtpresenterades de första delaraa av denna strategi och konkreta förslaglades fram rörande framför allt kapitalbeskattningen. Småföretagensfömtsättningar att expandera och investera har förbättrats genom att förmögenhetsskatten på arbetande kapitalavskaffets somförmögenhetsskatten i övrigt successivt avskaffas och arvsskatten sänks(prop. 1991/92:60). 1 propositionen om småföretag (prop. 1991/92:51) framladesförslag om en ny näringspolitik för att främja ny- och småföretagandet.Parallellt med skattesänkningaraa aviserades förslag om avveckling av mängaselektiva bransch- och företagsstöd (prop. 1991/92:38). En utförlig strategiför den statliga förmögenhetsförvaltningen redovisades. Mervärdeskattenpå livsmedel, hotell- och restaurangtjänster samt Prop. 1991/92:100inrikes persontransporter sänks /92 (prop. 1 1991/92:50). För servicenäringaraa innebär dessa åtgärder ennödvändig förbättring av konkurrenskraften. Sänkningen av mervärdeskatten ökarköpkraften, inte minst för barafemiljeraa. Därmed skapas utrymme för ennödvändig förändring av bostadsstödet. I propositionenom inriktningen av den ekonomiska politiken (prop. 1991/92:38) lades förslagsom sammantaget innebar minskade statliga utgifter. De föreslagna åtgärderaarörde barabidrag och studiebidrag, arbetsskadeförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen samt branschstödet till bostadsbyggande. I propositionenfestlades vidare riktlinjema för en långsiktig utgiftsstrategi med avsikten att nedbringa statens utgifter för budgetåret1992/93 med . Åtgärderaa underföljande är bör netto vara av samma storleksordning. Åtgärder föratt öka ägandespridningen och det enskilda sparandet presenterades i propositioneraa om privatisering av statliga företag(prop. 1991/92:69), om avveckling av löntagarfondema (prop. 1991/92:36) och om skattepolitik för tillväxt (prop. 1991 /92:60).Den senare propositionen innehöll bl.a. förslag om sänkt skatt påsparande och kapital. Förslag om långtgående avreglering av byggsektornpresenterades i propositionen om bostadsbyggandets finansiering (prop.1991/92:56), där bl a markvillkoret,den kommunala bostadsanvisningsrätten, produktionskostnadsprövningen,konkurrensvillkoret och areagränsen för småhus avvecklas. Syftet med avregleringen är att pressa kostnaderaa i byggproduktionengenom förenklingar och ökad konkurrens. Som ett led i denna avregleringhar avvecklats. Propositionenom förvärvslagstiftningen (prop. 1991/92:71) innehöll förslag om att möjliggöra för utländska medborgare och företag att äga kommersiellafestigheter och företag. Förslag har också presenterats om förenklingar iexisterande regelsystem för bankrörelser (prop. 1991/92:37), om skattetilläggm.m. 1991/92:43) samt om vissa justeringar i inkomstbeskattningen (prop.1991/92:48). Byggnadsstyrebenoch Mittenfall görs mer marknadsanpassade i och med förslagen ibolagiseringspropositioneraa (prop. 1991/92:44 resp. 49). Regeringenpresenterade också åtgärder (prop. 1991/92:25 och prop.1991/92:38) för att minska effekteraa av den ökande arbetslösheten genomsatsningar på infrastruktur och utbildning och genom att ge AMS ökade resurser.Infrastrukturinvesteringaraa utformas sä att de stimulerar näringslivetstillväxt i hela landet. Staten bidrog i egenskap av ägare tillNordbankens nyemission (prop. 1991/92:21) samt medverkade till enrekonstmktion av Förste (prop. 1991/92:63) för att undvikaallvarliga stömingar på kreditmarknaden. 4Det andra steget - finansplanen 1992 Prop. 1991/92: lOO 4.1 Den ekonomiska politiken och förslaget tillstatsbudget 1992/93 För att varaktigt säkra en låginflation måste utgiftspolitiken vara stram. Detta är nödvändigt för att påsikt väma sysselsättningen och välfärden. Underskott i de offentliga fmanseraaöver en konjunkturcykel är inte acceptabla. Detta bör vara en norm i denekonomiska politiken, som inriktas på att avskaffe det strukturellaunderskottet. Den ekonomiska politikenskall bidra till den ornställning frän skyddad till utlandskonkur-rerandesektor som måste komma till stånd. Produktionen i den offentliga sektommåste därför hållas tillbaka. Sänkningar av skattetrycket skallfmansieras genom minskade utgifter. Regeringeninledde arbetet med att lägga om den ekonomiska politiken i en radavseenden som jag tidigare redovisat. Regeringenfortsätter nu detta arbete med utgångspunkt från de principer sompräglar den långsiktiga utgiftsstrategin. En första princip är att reformerasocialförsäkringssystemen med utgångspunktfrämst från önskemålet att uppmuntra arbete och sparande. En artdra princip är att prioritera åtgärder somstimulerar näringslivets tillväxt i hela larulet Det innebär attoffentliga utgifter för investeringar iinfrastruktur, utbildning ochforskning samt miljöförbättringar prioriterasframför offentlig konsumtion. En tredje princip är att bland offentligakonsumtionsutgifter prioritera utgifter för vård och omsorg. De mest betydelsefulla förändringarsom nu föreslås är: i kombination medhögkostnadsskydd kommer att införas från och med den . Eftersomsjuklön införts för de första porton sjukdagaraa minskar detta primärtarbetgivaraas kostnader. Detta kan ätertas genom motsvarande höjning avarbetsgivaravgiften. Effekten beräknas till . Tandvårdsförsäkringen reformeras genom ändringari ersättnings-bestämmelseraa.Effekten pä statsbudgeten blir en minskad belastning på ca 0,6 miljarderkr. Ett s.k. referensprissystem införs för läkemedeloch egenavgiftema förändras så att viss avgift erläggs för varjeläkemedel. Därigenom minskar statens utgifter med . Förslagkommer att läggas fram om enhetligare regler och administrativa förenklingar inom föräldraförsäkringen. Belastningen på statsbudgetenminskar därigenom med . En utredning skall tillsättas om den framtidaarbetslöshetsförsäkringen. Denna bör utformas så att den omfettar allaoch underlätter en ansvarsfulllönebildning. Egenavgiften i försäkringen kommer att tredubblas fr.o.m.januari 1993 i avvaktan på utredningens förslag. påverkar intestetsbudgeten direkt, men väl indirekt genom att arbetsmarknadsfonden tillförsytterligare medel, som annars skulle beläste budgeten. Arbetsskadeförsäkringen tillhör ettav de omräden där utgifteraa vuxit Prop. 1991/92:100 mycket kraftigt under1980-telet. har sterk kritik riktets Bil. 1 mot försäkringen inteminst vad gäller möjligheteraa till rehabilitering. En särskild utredare skallgöra en översyn av arbetsskadeförsäkringen. Uppgiften är att åstadkomma entydligare avgränsning mellan arbetsrelaterade och icke arbetsrelaterade skador.Utredaren skall vidare undersökafömtsättningama för en obligatorisk arbetsskadeförsäkring som tecknas ivalfritt försäkringsinstitut. Syftet är att öka möjligheteraa tillrehabilitering och förbättra arbetsmiljön som belastningen påstatsbudgeten minskas. Regeringen avser att i en särskild proposition imdervåren 1992 föreslå att delpensionsförsäkringen skall avskaffes. Utgifteraa /93 påverkas inte. En parlamentarisk arbetsgrapp hartillsatts för att lägga förslag till reformerat pensionssystem. ÉRiktigt målför denna reformering är att pensionssystemet skall förändras så att arbete ochlångsiktigt sparande i ekonomin ökar. Det har länge stått klart attbostadsubventioneraas tillväxt måste hejdas,och bostadsektoras totala belastning på statsbudgeten minska. En skyndsam översyn av det statligabostadsfinansieringsstödet har därför inletts. En omläggning skall ske i flerasteg med början 1993. Statensbostadssubventioner reduceras med ca . den 1 januari 1993.Effekten på /93 är ca . Betoningen på den konkurrensutsatta sektora i denövergripande ekonomisk-politiskastrategin innebär att den kommunala expansionen hälls tillbaka. Statsbidragen till kommunernakommer att minska med . Beräkningsmässigt harantagits ca . budgetaret 1992/93. Dennärmare utformningen kommer att redovisas i en proposition som lämnas undervårriksdagen. Propositionen baseras pä betänkanden från den kommunalekonomiska kommittén samt konkurrenskommittén,vilka remissbehandlas. Statsbidragenavskaffes till företagshäbovården, statsbidragen till studieförbund,feckliga kurser mm. Kvaliteten i utbildningen betonasgenom att förlängningen av de tvåårigayrkeslinjeraa och förändringarna av den studieföreberedande utbildningen igymnasieskolan fär genomföras i den takt kommuneraa väljer. Belastningen påstetsbudgeten beräknas därmed bli lägre under det kommande budgetåret.Välbehövliga förstärkningar föresläs för den högre utbildningen. Utrymmehar skapats för förstärkning av handikappolitiken. Förslag läggs om höjtvårdbidrag för femiljer med handikappade bam. Utrymme har reserverats förfortsatte skattesänkningar som är strategiskaför näringslivets utveckling. De konkrete förslagen som innefetterförbättringar för små och medelstora företeg kommer senare att lämnas tillriksdagen. Utrymmehar vidare skapats för betydande ökningar av anslagen för infrastmktur,utbildning och miljö. Samtidigtläggs förslag om vissa fortsatte minskningar i det selektiva Prop.1991/92:100 näringspolitiska stödet. Regionalpolitiken görs mera generell genom Bil. att den lägre nivån päarbetsgivaravgifteraa i inland kommeratt omfette flera näringar och utvidgas till att gälla ett större geografisktområde. Trotsden hårda budgetprövningen har det varit möjligt att bereda utrymme för ökade insatser för fettiga länder, framför allt länderaa i samt Öst- och . Tabell4.1 Åtgärder samt i budgetpropositionen 1992 2,3 0,6 0,7 0,3 4,7 0,6 0,9 0,4 0,6 0,7 0,2 0,4 1,2 1.1 4,4 0,2 Minskade statsbidrag till kommunerna Uppskjutenhöjning av barn- och Totalt ca 14 ca 27 De stmktur- ochutgiftspåverkande åtgärder som blir följden av regeringens politik och i budgetpropositionen liggersåledes väl inom intervallet . som ett led i denlångsiktiga utgiftsstrategin. Vissa avdessa struktur- och utgiftspåverkande åtgärder ligger utanförstetsbudgeten. Trots de åtgärder som vidtas sker en vissförsvagning av både statens budget och den offentliga sektoras finanser. Dettaberor främst på att den ekonomiska stagnationen, dvs. sviteraa av entidigare misslyckad ekonomisk politik, försvagar statens inkomster. TabeU4.2 Statsfinansernas utveckling. p., . Inkomster Utgifter (exkl. -34,5 -47,7 -70,8 -32,5 -65,2 -93,6 Effekten av denförda budgetpolitiken på samhällsekonomin kan häst avläsas om staten ochsocialförsäkringssektorn ses tillsammans. 1 tabell 4.3 visas förändringama istatens och socialförsäkringssektoras samlade flnansiellasparande mellan kalenderåren som det beräknas i nationalbudgeten. TabeU4.3 Förändring av statens ocb socialförsäkringssektoras finansiella sparande1991-1993. Total förändring -75,6 -9,0 -3,8 Anm: Den konjunkturrensade förändringen beror främst avgällande regelsystem och direkta politiskabeslut Den dominerandedelen av försämringen av de offentliga finanseraa beror således av denekonomiska stagnationen I99I och 1992. Större delenav denna försämring inträffede under I99I. Den konjimkturrensade förändringenberor av gällande regelsystem (t.ex. för utbetalning av kommunalskatt)och direkta politiska beslut. Finanspolitiken skulle således kunna sägas havarit expansiv , medan den och 1993, i jämförelse med den itidigare nedgångar förda politiken, kan betraktas som stram. Inom den statliga verksamheten sker i hög grad enomsvängning för att prioritera investeringama. Som framgår av följande tablåsker betydande ökningarav affärsverkens och myndigheteraas investeringar medan den statligakonsumtionen hälls tillbaka. Här har inte tagits med de mvesteringar iinfrastrakturen som kan finansieras till följd av försäljningar av statligaföretag. Konsumtion och mvesteringar i denstatliga sektora 1992-93 Procentuell volymförändring -1,2 2 1991/92. 1Regeringen har pä en rad områden inlett ett viktigt förändringsarbete. På forskningensområde kommer universitet och högskolor att ges större frihet när det gällerorganisation, utbildningsutbud och antagning. Ett ökat ansvar för kvaliteten iverksamheten ställer ökade krav pä uppföljningoch utvärdering. En förbättrad utbildning höjer kompetensen hos deanställda. Som ett led i strävan att avbyråkratisera kommertrettiotre myndigheter att avskaffes. Ett sekretariat kommer att hahuvudansvaret för den långsiktiga utvärderingen av högskolan. Men även fränregering och högskolor fristående organ kommer att genomföra utvärderingar. Konsekvenseraa aven avreglering av inrikesflyget skall utredas. Avsikten är att inrikesflyget kommer att öppnas för konkurrens redan sommaren1992, vilket ger möjlighet för andra bolag att trafikera inrikeslinjeraa. Äveninom järavägen kommer konkurrens att bli möjlig. Regeringen har tidigare lagtförslag om privatisering av statliga bolag. Regeringen har begärt bemyndigande atthelt eller delvis försälja statens aktier i 35 angivna aktiebolag.Endast företag so.m bedriver kommersiellverksamhet och som arbetar pä konkurrensutsatta marknader kommer attsäljas. Tidpunkten för försäljning kommer att väljas med omsorg. Försäljningenkommer att ta sikte pä att ge allmänheten möjlighet att spara i aktier och blidelägare i dessa företeg. Förberedelseraaför försäljningen kommer att skötes i samarbete med de enskilda företegensstyrelser. Frägan om försäljning m.m. bereds i och regeringen kommer att beslute i varje enskilt försäljningsärende.En särskild kommission tillkallas för att bidra till att tillgodose kravet på objektivitet och sakkunskap ifråga om försäljning av stetlig egendom. I takt med att stetliga bolag säljs kaninvesteringar i infrastmktur såsom förbättrade vägar och järnvägar öka.Härigenom sker en förändring av statensförmögenhet från bolag inom sektorer där det inte finns särskilda motivför offentligt ägd verksamhet till ägande av infrastruktur. En härdkonkurrens inom väsentliga delar av näringslivet har givit invänaraa i Sverigestora välfärdsvinster. Det är viktigt att konkurrensen upprätthålls och vidgastill nya områden. Förslag framläggs om att inrätta en ny myndighet som ersätter SPK och NOoch som skall verka för ökad konkurrens inom såväl den privata som den offentligasektora. Denarbetsrättsliga lagstiftningen är föremål för översyn i syfte att föreslåförändringar som lyfter fram småföretagens särskilda problem.