prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — På ett femtiotal av UNDP:slandkontor leds UNFPA-arbetet av enfältrepresentant för fonden. Ca en tredjedel av personalen är verksamvid fäkkontoren. UNFPA:sverksamhet finansieras genom frivilliga bidrag. uppgick regeringsbidragen från ett 100-tal ländertill 205,8 milj. US dollar, en ökningmed drygt 26 miljoner från föregående år. De sju största bidragsgivaraavar , , , , , och . , som tidigare bidrog med ca en fjärdedel avUNFPA:s inkomster, har hek dragit in sitt bidrag med hänvisning till fondens insatser i , vilka uppfattar som stöd tik abort som påtvingat preventivmedel. Docksamarbetar UNFPA och det amerikanska , som har en störrebudget för befolkningsinsatser än fonden. UNFPA har kritiserats av FN:s revisorer föronödigt omfattande reservationer. har projektanslagen ökat och enstörre del av reserverade medel kunnat tas i brak. Projektanslagenuppgick till totalt 210,9 milj. US dollar, medan inkomstema för samma åruppgick enligt preliminära beräkningar till212,4 milj. US dollar. Det svenskabidraget under /91 var 125 milj.kr., en ökning om 10 milj.kr.sedan budgetåret 1989/90. Det svenska bidraget utgör därmed av UNFPAsbudget. Grandprincipen för FN:s tekniskabistånd och kunskapsöverföring är att detta skall samlas till och samordnas av UNDP, som också ska stå för faltnärvaron och garantera att u-ländemas egna prioriteringar sätts i främ sta rammet. har gällt att UNDP främst bör utnyttja olika fackor gan som genomförare av projekt inom sinakompetensområden. lämnas även tekniskt bistånd ifackorganens egen regi. Fackorganen är ju självständiga FN-organ inom sina ansvarsområden med egna styrelser, 266 Detta hargjort arbetsfördelningen inom FN-systemet Prop. 1991/92: 100 oklar. Enligt beslut i UNDP 1990 och 1991 skalldess tekniska bistånd i allt Bil. 4 högre utsträckning användas avmottagarländeraa som på ett friare sätt skallbestämma hur UNDP-fmansierat bistånd skall genomföras (s. k. "national execution"). Vidare skall fackorganeni högre grad bistå med expertis och i mindre utsträckning engagera sig iförvaltningen av hela biståndsprojekt.Det nordiska har studerat frågeställningen och lämnat värdefukabidrag till att effektivisera FN:s tekniska bistånd. Därigenom skulle fackorganens roll av "center ofexcekence" betonas. Hur ett sådant system skall se ut är ännu intefaststäkt i detalj. Fackorganens reguljärabudget finansieras genom medlemsavgifter. Däratöver har flertalet fackorgan enfrivikigt finansierad budget till vilken givaraa ger öronmärkta bidrag. Ivissa fall är den frivilligt finansierade budgeten större än denreguljära. 1 tabell 1redovisas de svenska frivikiga bidragen till FN-organ, vilka inte behandlas påannat stäke under anslaget C 1. ,som är en av de äldsta medlemmaraa i FN-familjen, har som övergripandemålsättning att verka för varaktig fred grandad på social rättvisa. skiljer sig från övriga FN-organ genom sintrepartsstraktur såväl regeringar som arbetsgivare och arbetstagare ärrepresenterade. har 150 medlemmar. biståndsverksamhet är i huvudsak inriktad på utveckling och utbildning av arbetskraft. ger föratom ett reguljärt bidrag även frivilligabidrag. Dessa är i första handkoncentrerade till två regionala projekt i med sysselsättningsfrämjande inriktning, projektet , ett av Sveriges Arbetsgivareföreningutarbetat utbildningspaket samt några sysselsättningsinsatser på vägbyggnads- och transportområdena. Arbetsmarknadsdepartementethar inom huvudansvaret för medlemskap i . för utbildning, vetenskap och kukur () UNESCObildades och bidrar till fred och säkerhet genom att främja samarbetemellan nationeraa på de kulturella, utbildningsmässiga och vetenskapligaområdena. Respekten för mänskliga rättigheter och allmän rättvisa utan hänsyn tillras, kön, språk eller religion är viktiga målsättningar. En annan är att utrotaanalfabetismen fram . Detsvenska biståndet till består dels av ett reguljärt bidrag, dels av frivilliga bidrag. genomgick enförtroendekris ,som bl.a. ledde till att och lämnade organisationen. generaldirektör är sedan år1987 spanjoren har huvudansvaret för medlemskap iUNESCO, som har 158 medlemmar. 19 1991/92. 1 sami Nr 100. FN:slivsmedels- och jordbraksorganisation (FAO) Prop. FAO,FN:s livsmedels- och jordbraksorganisation, bildades och är FN:sstörsta fackorgan. FAO är FN-systemets fackorgan för det interaationella samarbetet inom jordbraks-, skogsbraks- ochfiskesektoreraa. Inom organisationen finns en omfattande statistik- ochdatabas. Det bör noteras att och några andra öststater intetillhör de 158 medlemmarna av FAO. Generaldirektören för FAO är sedan år 1976libanesen . FAO har utöver sitt reguljära program ettfaltprogram finansierat genom UNDPoch frivilliga bidrag, som huvudsakligen är förlagt tillu-länderaa. Det reguljära programmet uppgår tik något mindre än hälften avden totala budgeten. Fältprogrammet syftar framför akt till att genom tekniskt biståndförbättra föratsättningaraa för livsmedelsproduktionen inom . har gett visst stöd tillfaltprogrammet genom SIDA, främst dådet gäller projekt av försöks- och metodutvecklingskaraktär. har och flera andra länderriktat omfattande kritik mot FAO:sledning och styrformer som organisationens tekniska kompetens delvis ifrågasatts.Jordbraksdepartementet har huvudansvaret för medlemskap i . är 166 länder medlemmar. Generalsekreterare är japanen huvudmålsättning är att genom normativt arbete och biståndförbättra hälsotillståndet. Den normativa verksamheten påverkar hälso- ochsjukvårdens villkor inom ett brett spektram från hälsoupplysning tillsofistikerad diagnostik och behandling. WHO:s biståndsinriktade verksamhet bygger påbegreppet primärhälsovård. Strategin för att genom främstprimärhälsovården uppnå målet hälsa föralla formulerades först i . har initierat och varit en avde största bidragsgivarna till WHO:s centrala program som står desvenska biståndspolitiska målen nära. har huvudansvaret för detsvenska medlemskapet i WHO. SIDA,SAREC och UD samarbetar nära med WHO i biståndsfrågor. för industriell utveckling (UNIDO) År1967 påbörjades UNIDO:s verksamhet efter beslut av FN:s generalförsamling.1986 fick UNIDO stäkning som självständigt fackorgan. 150 länder är medlemmar. Generaldirektör är DomingoSiazon Jr., . UNIDO:s uppgiftär att genom tekniskt bistånd, kurser, seminarier, studier och hjälp tikfinansiering främja u-ländemas industrialisering. Särskild vikt fästs vidstrakturomvandlings-, rehabiliterings-och utbild- -,. Inom ramen för ettsystem med branschkonsultationer möts Prop. 1991/92:100 företrädare för regeringar och näringsliv. UNIDO:s tekniska biståndsverksamhet bekostas tillstor del av UNDP och faltrepresentationen tillhör UNDP-kontoren. Från svensksida ges föratom det reguljärabidraget även frivilliga bidrag. Dessa är i första hand inriktade påmiljöområdet. Industridepartementet har huvudansvaret förSveriges medlemskap i . Tabell 1: Bidrag till vissa FN-organs biståndsbudget enligt FNrsstatistik (miljoner US dollar) *" I c Fondens uppgift var då att lämna katastrofhjälp till bara och mödrar i det krigshärjade . Mandatet ändrades senare till att främst omfatta långsiktig ut vecklingshjälp till bara och mödrar i . samarbetaridag med över 120 länder, främst genom fleråriga landprogram för utveckling. Programnivån och inriktningen styrsav dödligheten bland bara , baratäthet och antal födda bam samt BNP per capita. arbetar för att sociala indikatorer skall tas medsom komplement till de ekonomis ka och vara vägledande föruppföljning av utvecklingen. Verksamhet Prop.1991/92:100 bygger sin verksamhet på enstark fältorganisation och politisk "" ■* mobilisering till aktivtdekagande. Ett resultat av denna målsättning var barntoppmötet vars syfte var att föra upp bamenssituation på såväl de nationella sominternationella politiska dagordningarna. landprogrammenhar ökat engagemang i utvecklingsfrågor som t ex strakturanpassning, utbildning, vattenförsörjning,kvinnors situation och AIDS-epidemins sociala och ekonomiska effekter på bara.UNICEF fortsätter att förstärka sin kapacitet i och att ökainsatseraa i t.ex. UNICEFansvarar dessutom för betydande Fonden samarbetar med andra FN-organ samt medfrivilligorganisationer; medvärldshälsoorganisationen, WHO, för att bygga ut primärhälsovården, med för särskik flickors ochkvinnors läskunnighet, med UNFPA inom familjeplanering etc. Inom ramen för FN:ssamordnade katastrofinsatser ansvarar tillsammans med t.ex. WHOofta för hälsovård och vattenförsörjning. En viktig uppgift för är att finna nyavägar för att tillgängliga resurserskall komma nödlidande bara rant om i världen till godo. Ett arbetssätt är att föra fram enkla och billigametoder för att radikalt minska dödligheteni barasjukdomar och diarréer. Målet är att halvera baraadödligheten och därmed också medverka till enbegränsning av födelsetalen. Delångsiktiga insatsema inom hälso- och sjukvård, vattenförsörjning, utbildning,kvinnors delaktighet i utvecklingsarbetet, nutrition och familjeplaneringkompletteras med kampanjer. Hjälp till bam i särskilt svåra omständigheter; bami väpnade konflikter särskilt i Mellanöstem och södra , bam som utsätts förövergrepp och gatubara är en växandeverksamhet. om baraets rätt kommer att innebära ökade krav påUNICEF för att göra det möjligt för att leva upp tillkonventionen. Den deklaration och handlingsplan som antogs vid toppmötet för barn innebär också åtaganden förbams överlevnad och utveckling som kommer att söka UNlCEF:s stöd till. UNlCEF:sstyrelse () består av representanter för 41 stater med en majoritet för . Den granskaroch drar upp riktlinjer för verksamheten och fördelar medel till fondensprogram. , , är utsedd tik exekutivdirektörför en tredje ämbets-period . UNlCEF:s huvudkontor är föriagt tillNew . Dessutom finns ett Europa-kontor i samt leverans-central,UNIPAC, i . av personalen arbetar i fält, fördelade pådrygt 200 platser. Finansiering Prop.1991 /92:100 UNlCEF:sverksamhet finansieras genom frivilliga bidrag, huvudsakligen frånregeringar. De sammanlagda inkomsteraa uppgick till 667 milj. US dokar, 1990 tik 821 milj. US dollar och beräknas 1991 öka tik858 milj. US dollar. Regeringsbidragenutgjorde av fondensresurser. Nationalkommittéer och andra enskilda bidragsgivare svarar föråterstoden. Bidragen från nationalkommittéer finansieras främst genom försäljningen av . Denreguljära landprogramverksamheten() finansieras av ordinarie bidrag. särskilda insatser, både katastrofhjälp och vissalångsiktiga projekt, finansieras genom tilläggsbidrag. Det svenskaordinarie bidraget för /91 uppgår tik 340 milj. kr. Via SIDA lämnas däratöver bidrag för särskilda insatseroch katastrofhjälp, ca 335 milj.kr. under /91. ärden största enskilda givaren när man slår ihop såväl ordinarie som särskildabidrag. Andra stora bidragsgivare är , , och . 1991/92:100 Bil.4 ,: WOHLJ) BAMK || Världsbanksgruppen och de regionala utvecklingsbankerna iAfrika, och De internationellautvecklingsbankeraa och -fonderaa lämnar finansiellt bistånd främst i form av förmånliga lån. Dessutom lämnar de tekniskt bistånd.Den äldsta och största är (), som även utgjort modell för uppbyggnadenav övriga utvecklingsbanker. MedanVärldsbanken är verksam i alla världsdelar arbetar den Afrikanska (AfDB) i Afrikainkl. , Asiatiska (AsDB) i och och () iLatinamerika och . Totalt uppgår utlåningen från utvecklingsbankeraa och deras fonder till drygt 30miljarder US dollar . Tabell 2: Faktaom de internationella utvecklingsbankerna och -fonderna Afrikanska (AfDB) Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) Asiatiska (AsDB) Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) 1991/92:100 Bil. Fonden för särskild verksamhet (FSO) Utvecklingsbankeraafungerar som ett mellanled mellan den interaationella kapitalmarknadenoch u-ländema. Bankeraa lånar upp och vidareför-medlar lån på villkor som är förmånligare än vad de allra flestau-länder på andra sätt skuke kunna få. Detta beror på attmedlemsländeraa fungerar som garanter för utvecklingsbankeraas eget kapital. Många av de fattigare u-länderaa saknaremellertid den nödvändiga återbetalningsförmågan även när det gällerutvecklingsbankeraas relativt förmånligalån. För att kunna bistå också dessa länder har som ett komplement till banklånen krediter frånutvecklingsfondema tillkommit. Fondernalämnar lån på mycket förmånliga villkor. Kreditema från , AfDF ochAsDF löper utan ränta och har en lång löptid med en avsevärd amorteringsfriperiod. I IDB/FSO tas en ränta ut uppgående till , men även där är vikkoren i övrigt mycket gynnsamma. Gåvoelementet i fondemaslångivning blir härigenom . Bankemas/fonderaas högstabeslutande organ är guveraörsstyrelsen (Boardof Goveraors). Den är sammansatt av regeringsrepresentanter för samtliga medlemsländer. Styrelsen möts en gångper år. Däremellan handhas detlöpande arbetet av en direktörsstyrelse () som möts en eller (i AfDB engång ). Eftersom antaletmedlemsländer överstiger antalet platser i direktörsstyrelsen ingår de flesta länder i röstgrapper. En direktörrepresenterar således i regel flera länder. De nordiska ländema ingår i samtliga banker isamma röstgrapp (är dock intemedlem i de regionala utvecklingsbankeraa). De bildar i väridsbanksgrappen en egen röstgrapp men är iAfDB/AfDF sammanförda med Schweizoch , i AsDB/AsDF med och och i IDB/FSO medBelgien, , , och . 1världsbanksgrappen är den nordiske direktören från . Vid hans kontor tjänstgör en svensksom rådgivare. I AfDB/AfDF företräds röstgrappen av , med en svensk som biträ dande direktör. Röstgrappen i AsDB/AsDF företräds av en kanadensisk direktör och en norsk biträdande direktör. I IDB/FSO är en italienare och en holländska röstgrappensrepresentanter i styrelsen. Rösträtten är iprincip vägd i förhållande till andeltecknat kapital resp. Prop. 1991/92: 100 lämnade bidrag. För att ge de mångasmå och fattiga ländema ett större Bil. 4 inflytandetikdelas varje medlemsland också ett visst antal röster, oberoende avlandets kapital- och bidragsandelar. Det senare gäller dock inte IDB/FSO. Desvenska andelama framgår av tabellema 4 och 5. har störst röststyrka i Afrikabankenoch -fonden resp. av röststyrkan. 1 IDB/FSO är siffran . 1IBRD/och /AsDF ligger motsvarande siffra för u-länderaa iintervallet . Enligt en mer eller mindre uttalad regel harchefskapet i alltidtillfallit en amerikan, i AsDB alltid en japan, i AfDB en och i IDB enlatinamerikan. är nyutnämnd chef för , Babacar N'Diaye från är AfDB:spresident och Kimimasa Taramizu tilkrädde chefsposten i AsDBi . Uraguayanen EnriqueIglesias är president i IDB . Utvecklingsbankemasutlåningsverksamhet sker till helt övervägande del med medel upplånade på den interaationellakapitalmarknaden. Av medlemsländeraas kapitalinsatser inbetalas endast enmindre del medan resterande andel utställs som garanti för utvecklingsbankemasupplåning. Utvecklingsbankeraasufiåningsvillkor bestäms i huvudsak av de upplåningsvillkor de kanuppnå. Tabell 3: Utvecklingsbankernas utlåningsvillkor 1) Avser per Skillnadeni löptid för enskilda lån beror på olikheter beträffande låntagar-länderaas utvecklingsnivå och/eller projektetskaraktär. Tabell4: Utvecklingsbankernas tecknade kapital och utestående upplåning Prop.1991/92:100 per Bil.4 (miljoner US dollar) (miljoner US dollar) 1) Avser per . Tillskillnad från bankeraa finansieras fonderaas verksamhet genom gåvobidrag från i första hand i-ländemas regeringar.Sedan mitten av 1970-ta-let har ocksåvissa OPEC-länder och andra rikare tillkommit som bidragsgivare.Bidragens storlek fastställs för en period av tre till i taget isamband med s. k. påfyllnadsförhandlingar där även ingående diskussioner kringfondemas policyinriktning och användning av medel äger ram. har vidare under en rad år tillförts endel av nettoinkomst. AfDB lämnar bidrag till AfDF i samband medresurspåfyllnader. Utlåningen från fonderaa sker på mycket förmånligavillkor. lämnarutvecklingskrediter med en löptid på 35 eller . IDA:s krediter ärräntefria med en administrationsavgift på 0,. AfDF lämnar räntefria utvecklingskrediter och med en löptid meden administrationsavgift på 0,75 %.AsDF:s räntefria utvecklingskrediter löper med en avgift på 1 %för de länder som enbart lånar från fonden. För de länder som får låna både från AsDB och AsDF gäller 35 år.De tio första åren är amorteringsfria vid lån från , AfDF och AsDF.Vid utlåning från IDB:s fond för särskildverksamhet gäller en ränta på 1 , en administrationsavgift på 0,,löptid och en amorteringsfri period . TabeU 5: Inbetalda bidrag till utvecklingsfonderna per den 31december Prop. 1991/92:100 1990 Bil.4 (1) AfDF AsDF FSO Ackumulerade totala bi- 68 861 7 872 13865 8 702 drag (miljoner US dollar) Ackumulerade svenska bidrag 1 911 389 136 31 (miljoner US dollar) innevarande påfyllnadsperiod 2,62 4,5 1,37 0,35 innevarande påfyllnadsperiod 2,05 2,56 0,53 0,17 1) Avser per . Storlekenpå det tecknade kapitalet i respektive utvecklingsbank och på bidragen tik respektive utvecklingsfond avspeglarderas utlåningskapacitet. Tabell 6: Utvecklingsbankernas och -fondernas utlåningsvolym 0. m. (miljoner US dollar) 203 054(1) 392(2) 64 515(1) 293(2) 267 569(1) 685(2) 1) Avserper . 2) Avser 1juli 1990-30 juni 1991 Fördelning av utlåningen pä länder Utvecklingsbankeraaoch -fonderaa riktar sig till mottagarländer som be finner sig på olika utvecklingsnivåer och har varierande kreditvärdighet. Det finns dock en strävan vilken särskilt utmärker utvecklingsfonderaa att bistå de fattigare länderaa, dvs. demed en lägre brattonationalinkomst per 276 Sålunda går avIDA:s utlåning till länder med en BNIper Prop. 1991/92:100 capita (penningvärde). ÄvenIBRD:s utlå- Bil. 4 ning till denna grapp har blivit relativt sett större underdet senaste årtiondet. För att förstärka resursbasen förvärldsbanksgrappens utlåning till de fattigaste länderna i söder omSahara upprättades 1987 särskilda Afrikafacilitet. Till denna fond, som administrerats av , bidrog ett antalgivarländer med totalt 1,5 miljarderUS dollar (motsvarande ). utläste ett bidrag på 440 milj.kr. togVärldsbanken initiativ tik ett särskilt handlingsprogram för vilket man söktgivamas stöd för de strakturanpassningsprogram som pågår i ett drygttjugotal skuldtyngda länder i söderom . lämnar bidrag till detta program. Även iregionalbankeraa och -fondema finns en stark strävan att bistå de fattigastemedlemsländema och gynna låginkomstgrapper. Längst i detta avseende har IDBkommit. Man har i denna bank en fastlagd målsättning att av bankensresurser skak inriktas på projekt som särskiltgynnar fattiga befolkningsgrapper. De fem största låntagar-ländernas andel av bankernas och fonderaas totalautlåning t. o. m. (som framgår i tabek 6) redovisas i tabell 7: Tabell 7: Utvecklingsbankernas och -fondernas fem största låntagarländerper (miljoner US dollar) Dessa länders procentuellaandel av totala utlåningen Dessa ländersprocentuella andel av totala utlåningen 1991/92:100 BiL4 1) Avser per . Fördelning av utlåningen på sektorer Utvecklingsbankemasoch -fondemas totala utlåning fördelad på olika sektorer framgår av tabell 8, Även här kan konstateras attutvecklingsfondema har en klarare fattigdomsinriktad profil på sinutlåning. De har strävat efter att låtautlåningen i första hand gå till sådana samhällssektorer där resursema mera direkt kommer de fattigastebefolkningsgrapperaa till godo.Detta har skett genom satsning på jordbraks- och landsbygdsutveckling samtsociak inriktade projekt inom utbildning, hälsovård, befolkning,stadsutveckling och vattenförsörining. Satsningen på jordbraks- och landsbygdsutvecklingoch på socialt inriktade projektgrandas på insikten om dessa sektorers betydelse för utvecklingen och att det inte föreligger en motsättningmellan satsningen på basbehov, som ihög grad tillfredställs genom sociala projekt, och ekonomisk tikväxt. För en allsidig utveckling krävs emellertid ävenen satsning på ekonomisk och samhällelig infrastraktur såsom energi,transport, kommunikation och industri. Utvecklingsbankeraas utlåninghar koncentrerats tik dessa sektorer. Traditionellt har denhelt övervägande delen av utvecklingbankeraas och-fonderaas utlåning inriktats på enskilda projekt. För att bistå vidgenomförandet av nödvändiga ekonomisk-politiska reformprogram har såväl IBRDsom dock starkt ökat långivningen till s. k. straktur- och sektoranpassning. Anpassningslånensvarade under verksamhetsåret1990/91 för av /IDA:s totala långivning. Även i AfDB/AfDF uppgick denna typ av utlåning till medan den i AsDB/AsDF begränsades tik under15%. har även IDB börjat ge sektoranpassningslån. Denna utlåningfår högst uppgå till av denåriiga utlåningen. Straktur- och sektoranpassningslån är inte knutnatill specifika projekt utan utformas så att de kan stödja låntagarlandetsekonomisk-politiska åtgärder inom ramen för ett avtalat Prop. 1991/92:100ekonomiskt program som syftar till att åstadkomma ekonomisk återhämt- Bil. 4ning och tillväxt. Utvecklingsbankerna har under senare delen av1980-talet ägnat miljöfrågor enallt större uppmärksamhet. Bankeraa försöker i sitt forskningsarbete utarbeta analyser och förslag på miljöområdetparallellt med att ansträngningarnaatt integrera miljöfrågoraa i det löpande arbetet fortsätter. Avsiktenär att samtliga lån som förväntas ha effekter på miljön även strakturanpassningslån skall behandlas avbankeraas miljöavdelningar innanförslagen föreläggs respektive styrelse. Inom används nu av den totala arbetsinsatsen för miljörelaterade frågor. har spelat en central roll för att,i samråd med enskilda , upprätta grapper för biståndssamverkan,s.k. konsortier och konsultativa grapper.Det finns ett tjugotal sådana grapper under ordförandeskapav representanter för . är medlem i de grapper som berörländer som mottar svenskt bilateralt bistånd. (Jfr ovan UNDP:s randabordsmöten). leder också den konsultativagrappen för intemationell jordbraksforskning (CGIAR). Tabell 8: Procentuella fördelningen av utvecklingsbankernas och-fondernas ackumulerade utlåning påsektorer per den Sektor (l) (l) Jordbruks- och 19 35 Sociala sektorer(2) 15 21 Ekonomisk infrastruktur (Energi,transporter, tele inkl. turism och 1) Avserper . 2)Avser härutbildning, hälsovård,befolkning, stadsutveckling, vattenförsörjning och offentlig sektor. AfDF AsDB AsDF IDB/FSO 1991/92:100 Bil. (inkl vattenförsörjning. 21 14 13 32 Internationellafinansieringsbolaget (IFC) Internationellafinansieringsbolaget, som upprättades , är medlem i Världsbanksgrappen. lFC:s syfte är att främjaekonomisk utveckling i genom att medverka till upprättande avprivata företag och främjande av produktiva privata investeringar i . För medlemskap iIFC krävs att man är medlem i ().IFC har 142 medlemsländer. Guveraörs- och direktörsstyrelseraa är organiseradepå samma sätt för IFC som för . chef fungerar som ordförande också i lFC:sdirektörsstyrelse. Verksamheten leds av en verkställande vice-president, förnärvarande engelsmannen . Antalet anställda uppgår till nära 650. Rösträtten är liksom iVärldsbanken vägd i förhållande till andelen tecknat kapital. lFC:s kapital uppgår tik 1,3miljarder US dollar. kapitalandel utgör 1,och uppgår till 15,2miljoner US dollar. Föratom av kapitalet finansieras IFC:s verksamhet genomackumulerade vinster och genom lånfrån . lFC:s styrelse beslöt att rekommendera en ökning av IFC:s kapital tik . Ökningenväntas bli effektiv före utgången av 1991. IFC:s investeringar sker i allmänhet i form av enkombination av aktieteckning och långfristiga lån. Investeringsobjekt skallenligt stadgan vara privata företag. Statligt delägande utesluts inte menföretaget skall drivas afiarsmässigt och inte vara regeringskontrokerat. Varjeinvestering måste uppfylla de två grandläggande kraven att bidra tikutvecklingen av ekonomin i mottagarlandet samt med hög sannolikhet varavinstgivande. /91godkände IFC sammanlagt 152 investeringar i 46 länder, Prop. 1991/92:100 tillett värde av . De totala kostnaderaa för de Bil. 4investeringar i vilka IFC dekog uppgick till , varav deresterande medlen kom från andra finansieringskällor, i första hand privatabanker.