prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — I till budgetpropositionen), lagts de lönekostnader somenligt gällande avtal tillämpas fr.o. m. den resp. . Lönekostnadspålägget har beräknats avlönekostnaderna. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknas medutgångspunkt i gällande avtalmellan parterna på den statliga arbetsmarknaden. Jag förordar att anslaget förnästa budgetår förs upp med I 200 milj. kr. Regeringen bör i huvudsaklig överensstämmelse medvad som har gällt beträffandetidigare anvisade täckningsanslag efter prövning i varje särskilt fall kunna från anslaget anvisa demedel som behövs utöver reservationsanslag och obetecknade anslag pågrund av lönehöjningar m. m. som föranledsav avtal som har godkänts av finansutskott eller avregeringen. På motsvarandesätt bör medel kunna anvisas, när merbelastning inte bör ske av förslagsanslag och förslagsvis betecknade anslagsposter somhar maximerats av regeringen. Merkostnaderna för de affärsdrivande verken bördock betalas på samma sätt somverkens övriga utgifter. Merkostnader för löner som faller på anslag inom utgiftsramarna för det militäraförsvaret bör täckas av ijärde huvudtitelns anslag för reglering avprisstegringar. Regeringen börvidare i likhet med vad som gäller för innevarande budgetår ha möjlighet att efter prövning i varje särskilt fall från anslagetkunna anvisa de medel som behövs, när reservationsanslag, obetecknade anslag eller affärsverk belastas medstörre utgifter än vad som har beräknatsi budgetpropositionen eller särskild anslagsproposition på grand av att personliga tjänster har inrättats förtjänstemän som enligt beslut av statenstrygghetsnämnd bör undantas från flyttning från isamband med myndighets omlokalisering. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillTäckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på . F 8.Trygghetsåtgärder för statsanställda' Prop. 1991/92Anslag 89175000 ®''- 1992/93Förslag 61738000 'redovisat under trettonde huvudtiteln, anslaget C 16.Trygghetsåtgärder för statsanställda (prop. 1990/91:150 bil. Anslagetär budgeterat inkl. mervärdeskatt. I 1990 årsbudgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 15, AUI8 rskr. 213) lämnades en redovisning av innehållet i det statligatrygghetsavtal, som gäller från denI . 1 olika ramavtal om löner för stats-. tjänstemän m.fl.(RÄLS) har de centrala parterna avsatt medel till en partsgemensam stiftelse, , som ger råd och stöd iöverta-lighetsfrågor och som ansvarar för användningen av de medel somhar avsatts. F. n. finns ca 440 milj. kr. i fonderade medel. Parterna häriRÄLS 199193 avsatt 0,av lönesumman fr.o.m. den . Jag har med ledning av avtalet beräknat medelsbehovet för budgetåret1992/93 till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Trygghetsåtgärder för statsanställda /93 anvisa ett reservationsanslag på . i99i/92;ioo År1990 fanns det drygt 4 milj. permanentbostäder i riket, en ökning med 358000 . Eftersom 417000 nya lägenheterfärdigställdes kan nästan 60000 lägenheter beräknas haförsvunnit genom sammanslagning, rivning och annan avgång . Antalet lägenheter enligt FoB 1990 var ca 200 000fler än antalet hushåll. Huvuddelen av det överskjutande antaletlägenheter är inte lediga utan utnyttjas för andra ändamål än permanent boende. disponerade statistiskt sett varje boende2,01 rumsenheter (rum eller kök), en ökning med 0,2 . Förändringenberor både på att den genomsnittligahushållsstorleken har minskat och på att den genomsnittli-. ga lägenhetsstorlekenhar ökat. påbörjades byggande avdrygt 67000 lägenheter. Under de tre förstakvartalen påbörjades enligt SCB nybyggnad av hus med sammanlagt 42 500lägenheter. Det innebär en minskning i förhållande till . Antalet lägenheter som färdigställdes år 1990uppgick till 58400. De fördelade sigpå knappt 24700 i småhus () och drygt 33 700 i flerbostadshus (). Av de färdigställda småhusenutgjorde småhus med äganderätt(egnahem) och resten hyres- och bostadsrättshus. Av alla färdigställdalägenheter utgjorde småhus med äganderätt, bostadsrätteroch hyresrätter. Antalet lägenheter i hus där modernisering, andraombyggnader eller tillbyggnader slutfördes var 22000. Tillskottetav moderna lägenheter var omkring 4 500. Produktionskostnadernaför projekt med beslut om bostadslån ökade 1989 för såväl flerbostadshus som gruppbyggda småhus.Konsumentprisindex ökade med . steg produktionskostnaderna och konsumentprisindexmed 10,. steg således produktionskostnaderna 2,5 gånger snabbare än inflationen. År1990 var ökningstakten 1,3 gånger snabbare än inflationen. De regionala skillnaderna i kostnadsutveckling varstora, vilket framgår av följande tabell. Genomsnittligproduktionskostnadkr./m och år 1990samt ökning i % mellan Prop. 1991/92; 100 Ökningstakten för faktorpriserna har dämpats desenaste åren. Fr. o. m. t.o.m.det tredje kvartalet ökade faktorprisindex för flerbostadshus, inkl.löneglidning, med 4,. var ökningen10,. De starktstigande produktionskostnaderna i förening med ett högt ränteläge och ett kraftigt ökat bostadsbyggande, särskilt under år1990, har inneburit att subventionerna till bostadssektorn har ökatstarkt . Särskilt markant ärökningen av räntebidragen för ny- och ombyggnad. Statens utgifter förräntebidrag har ökat med . Subventioner till bostadssektorn åren 1987 1991. Miljarder kr.,löpande priser 1987 1988 1989 1990 1991 ' Avser både bostadsbidragen till barnfamiljerm.fl. och de kommunala bostadstill-läggentill folkpension (KBT). Beloppet förår 1991 är beräknat. Uppgiften avser det budgetår som börjar underkalenderåret. Beloppet för /92 är beräknat. De totala räntebidragen för fördelar sigmed på hyres- och bostadsrättshus och på egnahem. Av räntebidragen tillhyres- och bostadsrättshus avser nybyggnad och ombyggnad. Motsvarandefördelning för egnahemmen är , resp. . avde totala räntebidragen avser hussom färdigställts . Utöver angivna subventioner tillkommer ettskattebortfall inom bostads sektorn till följd av ränteavdrag föregnahem, men också en skattemässig intäcktssida på grund av deränteinkomster som långivningen till egnahems- ägarna medför. Riksrevisionsverketberäknar skattebortfallet för till . Någon beräkning av skatteintäkterna på grund av de räntor egnahemsägarna betalar har inte gåttatt göra. Prop.1991/92; lOO Bil.S handlägger frågor som rörbostadsförsörining och bostadsmarknad, byggande och stadsmiljö samt fysiskplanering och hushållning med naturresurser.Verket är också chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. Därutöver handlägger verket det statliga stödet tillallmänna samlingslokaler m.m. leds av en styrelse med nio ledamöter.Chef för verket är en generaldirektör. Inom verket finns sex avdelningar,nämligen bostadsmarknadsavdelningen,plan- och naturresursavdelningen, stadsmiljöavdelningen, byggavdelningen, juridiska avdelningen och administrativa avdelningen.Inom verket finns vidare ett verkssekretariat, en typgodkännandeenhet och entjänsteexportenhet. Ärenden om allmänna samlingslokaler handläggs inomverket av en samlingslokaldelegation. Till verket finns slutligen knutna ettstadsmiljöråd och ytterligare fyra rådgivande organ, nämligenbostadsmarknadsrådet, rådet för samhällsplanering, byggrådet ochkonstruktionsrådet. Boverketär lokaliserat till . Boverketbildades den genom en sammanslagning av ochstatens planverk och bedrev inledningsvis verksamheten i . Året efter bildandet omlokaliseradesverket till . Flyttningen från till innebar på många sätt en stor omställningför verket och dess personal, vilket krävde extraordinära insatser. Då av den tidigarepersonalen valde att flytta med ochbosätta sig i blev en av verksledningens första uppgifter att rekrytera personal till så gott som samtliga befattningar. Verket fick inledningsvis stora problem med deekonomiadministrativa funktionerna,huvudsakligen till följd av bristeri det centrala datasystemet förlåne- och bidragshanteringen (UDS-C) som driftsattes strax före verkets bildande. Ett resultat av omställningen blevockså att utvecklingsprojekt fick skjutas , att vissaärendebalanser ökade liksom vissa kostnadersamt att förväntade rationaliseringsvinster till viss del uteblev. Det senaste verksamhetsåret, 1990/91, harinneburit väsentliga förbättringarpå olika områden. För det första har rekryteringsinsatserna givit ett positivtresultat. Verket är i det närmaste fullrekryterat och därmed förbättras arbetssituationen successivt. Den 1 oktober1991 var 199 tjänster tillsatta påverkets sex avdelningar. Därutöver är 25 tjänster tillsatta på verkets bådauppdragsfinansierade verksamheter typgodkännandeverksamheten och tjänsteexporten. För det andra harresurserna för verkets ekonomiadministration kraftigt förstärkts. Ett arbete har inletts avseende uppbyggnaden avett nytt ekonomisystem som är anpassat till de krav den nyaresultatorienterade styrningen ställer på verket. Dessutom pågår arbete med att utveckla ett nytt datasystem för hantering av den nya bostadsfinansieringens subventionssystem. Det nya datasystemet skall tas i drift /92. Prop.1991/92; 100 Ril 8 har lämnat en särskildrapport till regeringen samt en fördjupad anslagsframställningför perioden /931994/95. Sammanfattningsvis redovisar enverksamhetsinriktning och verksamhetsnivå för /93 som efterpris- och löneomräkning skulle kräva en resurstilldelning på 151022000kr. Detta motsvarar en real ökning med20,i förhållande till innevarande budgetår. Den främsta orsaken till den kraftiga ökningen ärbehovet av medel för ADB-driftkommande budgetår. Vid sidan av det nya datasystemet för bidragshanteringenkommer verket att övergångsvis behöva använda det nuvarande centraladatasystemet för låne- och bidragshanteringen (UDS-C). Den totaladriftkostnaden för datasystemen beräknar verket till 22,5 milj.kr.under /93. Exklusive datakostnaderna uppgår den realaökningen till . Den rörliga krediten hos för denuppdragsfinansierade typgodkännandeverksamheten föreslås höjd från I milj.kr. Typgodkännandeverksamheten behöver likvida medel motsvarande kostnaderunder beroende på bl.a. fasförskjutningen mellan intäkter och kostnader. Tre månaders kostnaderuppgår numera till drygt 1,3 milj.kr. har i anslagsframställningen inte tagitupp de ytterligare resursbehov somföranleds av ett svenskt medlemskap i . 1991/92:100 Bil.S är hårt ansträngt bl. a. beroende på de förändringar och övergångsregler beträffandebostadsfinansieringen för somriksdagen har beslutat i avvaktan på att ett helt nytt system kan trädai kraft . Beslutet innebär att nya rutiner och blanketter måste tas fram. Det kräver vidare omfattandeutbildningsinsatser från verkets sida samt en annan ADB-hantering än i dagenssystem. Som har aviserats avser regeringen att redovisa förslag till ett nytt och förenklat system för bostadsfinansieringen fr.o.m. år 1993.1 sambanddärmed kommer bidragshantering att övervägas. Även verksamhetens inriktning inom verkets övrigaverksamhetsområden byggande,fysisk planering och naturresursfrågor kommeratt omprövas underår1992. Avsikten är att dels kartlägga boverketskontaktytor mot andra myndigheter, dels med denna kartläggning samt övriga omvärldsförändringar somgrund pröva verkets framtidaarbetsuppgifter och dimensionering inom verkets olika arbetsområden. Målet äratt nå ytteriigare förenkling och avreglering. Verkets arbete inom den fysiskasamhällsplaneringen bör även fortsättningsvis vara inriktad mot ökademiljöhänsyn. Den resultatorienterade styrningen ställer storakrav på uppföljning och utvärderingav de olika stödsystem och regelverk ansvarar för samt på verkets interna effektivitet. Arbetet med att utveckla modeller för uppföljning och utvärderingav verksamheten måste därför intensifieras. beräknas träda i kraft den ." Ikraftträdandetförutsätter ett omfattande förberedelsearbete på bl.a. byggregelområdet. Verkets internationella arbetemed europaharmonise-ringen måstedärför i huvudsak inriktas på att förbereda avtalets ikraftträdande. Resurser m.m. Ramanslag1992/93 Förslagsanslag 1992/93 Bedömningenav effektivitet tar sin utgångspunkt i delsen analys av effektiviteten i verkets ärendehandläggning, dels en analys ochavstämning av verkets resursinsats per verksamhetsområde i förhållande tillrådande prioriteringsordning. 7 1991/92. Vad gäller verkets ärendehandläggningkan sammanfattningsvis konsta- Prop. 1991/92; 100 teras att ärendebalanserna avseende förvärvslån, bostadsfinansiering,er- Bil. 8 sättningslån, återkrav av lån och bidrag samt skadeståndskrav pågrund av försenad utbetalning av lån och bidrag ökade . Verkethar avdelat extra resurser för denna ärendehantering och antaletavgjorda ärenden har därigenom ökat.Situationen är dock ännu inte tillfredsställande. Vad gäller ärendebalansernaavseende bostadsbidrag, allmänna samlingslokaler samt bidrag till konstnäriigutsmyckning bedömer jag däremot situationen som tillfredsställande. Enligt den prioriteringsordning som angavs iregeringens särskilda direktiv tillverket inför den fördjupade anslagsframställningen för /93 skall verket i första hand prioriteralöpande ärenden, därefter regeringsuppdrag och sist utvecklingsprojekt. Enavstämning mot denna prioriteringsordningav hur använt tillgängliga resurser visar att resurserna förregeringsuppdragen ökat . Detta förklaras dels avboverkets uppdrag att utveckla ett nytt datasystem för hantering avbostadssubventioner, dels av uppdraget att utarbeta allmänna råd till . Avstämningen visar även att löpande ärenden prioriterats högt . Hälftenav tillgängliga resurser har använts till löpande ärenden. Ungefär 35%av resurser har använts för olika utvecklingsprojekt. Sammanfattningsvis kan konstateras att endastmarginella förändringar framträder vid en jämförelse mellan de analyseradebudgetåren. Min bedömning är att verket utan att försumma övrigaarbetsuppgifter kunnat mötaregeringens krav på ökade resurser för regeringsuppdrag. Den redovisade resursinsatsen ochresultatet av densamma står i överensstämmelsemed rådande prioriteringsordning och huvudsakligen i överensstämmelsemed förväntat resultat. 1 sammanhangetkan noteras att en stor arbetsinsats lagts ned på att bygga upp ett kontaktnätmed länsstyrelser och centrala verk. Effekterna av en sådan kontaktskapande verksamhet är svår att värdera då den sällanavsätter konkreta och mätbara resultat. Min bedömning är dock att verkets insatser i avgörande grad medverkat till enkompetenshöjning på länsstyrelser och centrala verk. Boverkethar mot bakgrund av sin resultat-, framtids- och resursanalys föreslagit attmedel för verksamheten anvisas med tillämpning av treåriga budgetramar. Med hänsyn till kommande överväganden ifråga om verkets uppgifter är jag inte nu beredd att biträdaverkets förslag om en treårig budgetramför perioden. Jag förordar istället att verket anvisas ett ramanslagför /93 enligt följande. G 1.Boverket: Förvaltningskostnader' Prop. 1991/92; 100 1990/91 Utgift 139824656 ''- 1991/92Anslag 129 756000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 144 787000 'redovisat under elfte huvudtiteln, anslaget Bl. 1990/91:100 bil. Anslaget för /93 har beräknats medutgångspunkt från innevarande års anslag och en pris- och löneomräkning påtotalt 6,. På detta belopp har ettrationaliseringskrav på 1,tillämpats. Därefter har ett effektivitetstillägg på 1,gjorts, vilketinnebär en nettobesparing på 0,avförvaltningsanslaget jämfört med innevarande budgetår. Därutöver har medel tillförts anslaget med sammanlagt22,5 milj.kr. Dessutom har anslaget tillförts 2,5milj.kr. för information och utbildning. De båda uppdragsfinansierade verksamheterna förtypgodkännande och tjänsteexport läggs utanför ramanslag. G 2.Boverket: Uppdragsverksamhet' 1992/93Nytt anslag (förslag) 1000 'redovisat under elfte huvudtiteln, anslaget Bl. 1990/91:100bil. Verksamheterna inom uppdragsfinansieradeverksamhet omfattar typgodkännande och tjänsteexport. 1 samband med att för /93anvisas ett ramanslag för sinaförvaltningskostnader bör uppdragsverksamheterna föras upp påstatsbudgeten under ett särskilt anslag. Den rörliga krediten förtypgodkännandeverksamheten bedömer jag bör ökas till av verketföreslagna 1,3 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna att den huvudsakliga inriktningen av verksamheten skallvara i enlighet med vad jag förordat i avsnittet Förslag, 2.till : Förvaltningskostnader för /93anvisa ett ramanslag på , 3.till : Uppdragsverksamhet för /93 anvisaett förslagsanslag på . Länsbostadsnämndernafinns i alla län utom . Nämnden är länsmyndighet för frågor om statensstöd till bostadsförsörjningen. 1 lands län fullgörs motsvarande uppgifter av . Bil 8Boverket har begränsat sitt budgetförslag för länsbostadsnämnderna till budgetåret1992/93. Bakgrunden är den stora osäkerhet som råder beträffande nämndernas framtida roll. harutgått från att länsbostadsnämndernakommer att ställas inför en övergångsperiod då hittillsvarande arbetsuppgifter till betydande del försvinner eller förändrassamtidigt som nya arbetsuppgiftertillkommer och att detta kommer att innebära förändringar iorganisation och resursdimensionering. För /93 föreslår enverksamhetsnivå som efter pris- ochlöneomräkning innebär en total medelsram på , varav Statensbostadsfinansieringsaktiebolag, betalar . Nettoanslaget beräknas till . har i sina beräkningarutgått från att ett räntelåne- ochkreditgarantisystem för ny- och ombyggnad av bostäder genomförs den 1januari 1992 samt från de bedömningar som görs i betänkandet (SOU 1991:43) . förslag innebär en kraftig ökning avmedelsramen. Den främsta orsakenhärtill uppges vara dels behovet att behålla personalstyrkan oförändrad underövergångsperioden till ett nytt bostadsfinansieringssystem, dels behovet av ökade insatser förinformation, datadrift samt anskaffningav kontorstekniska hjälpmedel. Medel för dessa ändamål beräknas tilltotalt 26,5 milj.kr. 1991/92:100 Bil.S Riksdagensbeslut om bostadsbyggandets finansiering är 1992 (prop.1991/92:56, BoU9, rskr. 75) medför väsentligaförändringar i förutsättningarna för länsbostadsnämndernas verksamhet. Beslutet innebär bl.a. att den statligt reglerade bostadslånegivningen upphör den 1 januari 1992.Länsbostadsnämndernas befattning medbeviljande, utbetalning och förvaltning av nya lån kommer därför att successivt upphöra vid utgången av . De av beslutade ändringarnakommer emellertid också att medföraatt övertar förvaltningen av äldre lån i egen regi. Överföringen av låneförvaltningen till bolaget är planerad att ske successivt under år1992 och . Under /93 kommernämndernas verksamhet i huvudsak att bestå iatt bevilja och förbereda utbetalningar av bidrag för olika ändamål, i första hand räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostäder samt förunderhåll m. m. av bostadshus. Den omdimensionering som blirföljden av att arbetsuppgifter tas över av kommer därför attinledas . Den berör sammanlagt 230 tjänster. Resurser m. m. Ramanslag1992/93 Pågrund av de kommande förändringarna av nämndernas arbetsuppgifter gör jag inte någon resultatbedömning av länsbostadsnäinndernasverksamhet. Inte heller gör jagnågon fördjupad prövning av verksamheten. Jag föreslår att länsbostadsnämnderna anvisas ettramanslag för /93. Det bör anvisas med ett beloppmotsvarande kostnaderna för verksamheten. Ersättningen från för nämndernaslåneförvaltning under /93 bör föras mot inkomsttiteln av statens verksamhet. Med hänsyn härtillbör ett ramanslag på . anvisas för /93. Länsbostadsnämnderna' Prop. 1991/92; 100 Bil.S 1990/91 Utgift 57617119 1991/92Anslag 58 263000 1991/92Anslag exkl. mervärdeskau 56 733 508 1992/93 Förslag 126066000 'redovisat under elfte huvudtiteln, anslaget 82. Länsbostadsnämnderna (prop.1990/91:100 bil. Anslaget harberäknats med utgångspunkt från att nämnderna skall tilldelas realt minskaderesurser i förhållande tillinnevarande budgetår. Det föreslagna ramanslaget innebär en real minskning avnämndernas totala medel iförhållande till innevarande budgetår. Bakgranden till den av mig föreslagna minskningen är att länsbostadsnämndernas arbetsuppgifter kommer att minska somen följd av förändringarna i bostadsfinansieringssystemet.Länsbostadsnämndernas befattning medutbetalningar av bostadslån för ny- och ombyggnad av bostäder kommer attupphöra . Dessutom skall övrig låneförvaltning avseendesådana lån och vissa andra lån successivt föras över till . Överföringen skall vara genomförd senastden . Dessa förändringar berör sammanlagt 230 tjänster vidnämnderna. Jag räknar med att den nödvändiga sänkningen avkostnaderna för verksamheten vid länsbostadsnämnderna som följer av mittförslag till anslag för budgetåret1992/93 i huvudsak kan genom naturlig avgång och genom den kostnadsminskning som följer av att viss personalvid länsbostadsnäinnderna under /93 kommer attarbeta åt med överföringen avlåneförbindelser och säkerhetshandlingar. Enligt vad jag har erfarit tillämpar anställningsstopp pålänsbostadsnämnderna sedanseptember . Någon indragning av tjänster med innehavare bedöms därför intebehöva ske . I övrigt gäller i fråga om organisationensanpassning till den successiva minskningen av arbetsuppgiftersom kommer att äga rum fram tillutgången av /93 attdet ankommer på att vidta erforderliga åtgärder enligttrygghetsavtalet för indragning av tjänster och uppsägning av personal.Regeringen bör dock lämna verket vissa riktlinjer för personalminskningarna.Jag avser att i annat sammanhang återkomma medförslag till sådana riktlinjer. Försammanhangets skull vill jag dock redannu nämna att med hänsyn till denverksamhet i fråga om låneförvaltningensom nämnderna fortfarande måste upprätthålla under /93 ochpersonalens rättigheter enligt gällande trygghetsavtal endast tjänstermotsvarande 60 helårstjänster bör dras in så att uppsägningstiden för berörd personal löper ut vid utgången av juni1993. Övriga tjänster motsvarande 170 helårstjänster bör dras in så attuppsägningstiden för berörd personal löperut senast vid utgången av . Kostnaderna förlänsbostadsnämndernas lokaler påverkas inte nu av den förestående omställningen och beräknas därför uppgå tilltotah 18,3 milj.kr. Inkomsterna avadministrationsavgifter beräknas minska med drygt 102 /93 som enföljd av att den statligt reglerade bostads- Prop. 1991/92; 100lånegivningen upphör. Jag beräknar mot bakgrund av detta att inkomster- Bil. 8 na från avgifter kommer att uppgå till3 milj.kr. På anslaget till länsbostadsnämnderna har som en inkomstpost redovisats den ersättning som betalar för länsbostadsnämndernas arbete med låneförvaltningen åt bolaget.Ersättningen har schablonmässigt bestämts till av de beräknadetotala förvaltningsutgifterna. Genom att nämndernas medverkan ilåneförvaltningen successivt kommer att upphörakommer bolagets ersättning till nämnderna att minska. Överiäggningar om ersättningens storlek under budgetåret1992/93 kommer att tas upp mellan företrädare för bolaget och statenunder . Med hänsyn härtillförordar jag att anslaget beräknas utan hänsyn till kommande ersättning frånSBAB. Ersättningen bör istället föras mot inkomsttiteln statens verksamhet. Mot denna bakgrund beräknar jag anslagsbehovet förlänsbostadsnämnderna /93 till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna att den huvudsakliga inriktningen av verksamheten skall vara i enlighet med vad jag förordat i avsnittet Förslag, 2.till Länsbostadsnämnderna för /93 anvisa ett ramanslag på . G 4.Räntebidrag m.m.' 1990/91 Utgift 23058 800000 1991/92 Anslag 22 710000000 1992/93 Förslag 29310000000 'redovisat under elfte huvudtiteln, anslaget B4. Räntebidrag m.m.(prop. 1990/91:100 bil. Från anslaget betalas räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostadshus, förunderhålls-, reparations- och energisparåtgärder i bostadshus samt, i vissa fall, för förvärv av bostadshus. Frånanslaget betalas vidare ungdomsbostadsstöd, nybyggnadsbidrag, bidrag tillbostadskostnader efter ombyggnad,bidrag till hyresrabatter samt s. k.33 §-ersättning till kommuner.