prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — För att även dessakostnader skall täckas krävs det enligt RRV en total avgift på . RRV grundar sin beräkning på att kostnaden fördelgivning genom stämningsman igenomsnitt är ca . och att sådan delgivning måste ske i avmålen. Enligt min meningbör man eftersträva en ordning där staten får täck ning för samtliga kostnader i mål ombetalningsföreläggande och hand räckning inkl. delgivningskostnaden.Man kan emellertid se vissa nack delar med att införa en sådan ordning på den summariska processens område, om motsvarande inte skall gälla ifråga om mål som handläggs i tvistemålsordning vid de allmänna domstolarna. Jag avser därför att un- 27 der våren ta upp denna fråga isamråd med chefen för justitiedepartemen- Prop. 1991/92: 100 tet. RRV behandlar i sin rapport också möjligheten att förbättra delgiv-ningsverksamheten genom att gå över tillavgiftsfinansiering av denna. Ävendenna fråga avser jag att ta upp längre fram i samråd med chefen för . 1regleringsbrevet för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet /91 uppdrog regeringen åt RSV att, i samarbete medriksrevisionsverket och statskontoret, undersöka och tillregeringen redovisa hur man kanförbättra kopplingen mellan verksamhetsansvar och kostnadsansvar för ADB-stödetinom RSVs verksamhetsområde. Arbetet harbedrivits i det s. k. ADB 90-projektet och redovisas i projektets rapport med principförslag till uppdragsfinansiering av ADB-verksamheten inom skatteförvaltningen och exekutionsväsendet (RSVRapport 1991:5). Förslaget innebär bl. a. att samtligamedelsresurser som disponeras avRSVs tekniska avdelning fördelas på användarna skattemyndigheterna,kronofogdemyndigheterna och RSVs sakavdelningar. ADB-stödet skall fortsättningsvis tillhandahållas av ensärskild myndighet inom . För lösningen med en fristående myndighet talar enligt RSV bl.a. att man pådet sättet får ett mera marknadsrelaterat prissättningssystem, att rollfördelningen mellan beställare ochutförare blir tydligare och att manslipper vissa komplikationer när externa leverantörer skall delta ianbudsgivningen och får en bättre konkurrensneutralitet. RRV och statskontoret ställer sig bakom denallmänna inriktningen hos förslaget men är kritiska bl.a. mot att detsaknas utredning om den faktiskakonkurrenspotentiälen och även saknas en tydlig koppling till den handlingsplanför ADB-verksamheten som RSV redovisat. Innan man tar det steg som RSV föreslagit bör enligtRRV bl.a. frågor om organisation,dimensionering och kompetens lösas. Statskontoret anser att man genomett alltför snabbt beslut i fråga om verksamhetens form riskerar att i den egna organisationen bygga inresurser för arbete som ime behöver utföras inom denna. För egen del vill jag framhålla följande. RSV har tillsammans med de stabsmyndigheter sommedverkat gjort ett mycket förtjänstfullt arbete när detgäller att belysa de frågor som aktuali serats genom regeringsuppdraget. Jagkonstaterar dock att det finns en osäkerhet om bl. a. vilken verksamhetsom bör bedrivas i egen regi resp. vilket ADB-stöd som medfördel kan köpas av utomstående leverantörer. Det är angeläget attfinna en lösning som både tar tillvara möjligheterna till extern konkurrensför att göra verksamheten mera kost nadseffektiv och tillgodoser samhällets intresse av att säkerställa en stör ningsfri drift. bör myndigheterna ges ett heltäckande kostnads ansvar för verksamheten, även innefattande ADB-stödet. Jag anser inteatt en ny myndighet bör inrättas. De intressen som har Prop. 1991/92: 100 nämts bör enligt min mening kunna tillgodosesinom ramen för nuvarande Bil. 8 myndighetsstruktur på det sättet attADB-verksamheten fortsättningsvis utgör en särskild resultatenhet medett anslag som formellt tas upp till I 000kr., som de medel som anvisas på anslagsposten ADB-verksamhetfördelas på det sätt som RSV föreslagit. Resultatenheten bör fr.o.m denI omfatta de uppgifter som handhas av RSVs tekniska avdelning ochfr.o.m. även uppgifterna för skattemyndigheternas nuvarandeADB-enheter. Jag avser att återkomma till deanslagsmässiga konsekvenserna av mitt förslag kompletteringsproposition. 1 budgetproposition harmin företrädare lämnat en redogörelse förvissa förändringar inom RSVs verksamhetsområde som påverkar lokaliseringenav arbetstillfällen. Där nämns bl.a.folkbokföringsreformen. Den är nugenomförd. I övrigt gäller att förändringarna sker successivt. Jag görinte någon annan bedömning av de regionalpolitiska effekterna av dessaförändringar än min företrädare. I sammanhangetbör också nämnas att beslut har fattats om inrättande av lokala skattekontor i och . Detta kan väntas ge 15 20 nyaarbetstillfällen på vardera orten. medför det en minskning av antaletarbetstillfällen inom skatteförvaltningen i . 1990/91 Utgift 877 754389 1991/92Anslag 1000071000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 995 439000 är central förvaltningsmyndighetför frågor om skatter ochsocialavgifter samt folkbokföring och val, i den mån annat inte följer avsärskilda föreskrifter. Vidare är verket central förvaltningsmyndighet för frågor om verkställighet enligtutsökningsbalken eller annan författning samt frågor om tillsyn i och lönegaranti vid konkurs, likaledes i denmån annat inte följer av särskilda föreskrifter. Bestämmelser om ledning ochorganisation m. m. finns i 2 kap.förordningen (1990:1293) med instruktion för skatteförvaltningen. (därav lönekostnader) (-H817000) Expenser för annat än eget behov -H 89 623 1991/92:100 Bil.8 Riksskatteverkethar i anslagsframställningen /93 redovisat ett budgetförslag som enligt verkets beräkningarinnebär en anslagsminskning genom generell besparing på 35 milj.kr. sammantagetför verksamhetsområdet varav 2,4 milj. kr. på anslaget till RSV. RSVsyrkanden om resurstillskott för särskilda ändamål uppgår enligt mina beräkningar till sammanlagt 98 milj.kr. För verkets arbete medfastighetstaxering begärs 11,4 milj. kr. och för arbetet med den nya summariskaprocessen 5,5 milj. kr. På grund av volymökningar hos kronofogdemyndigheternabegärs resurstillskott som för RSV uppgår till 2,6 milj. kr. För årliga kostnader på grund av vissainvesteringar i ADB-utrustning och andra förstärkningar inom ADB-områdetbegärs 74,6 milj. kr. För vissa åtgärder föratt öka säkerheten i verkets lokaler begärs 2,9 milj. kr. Slutligen föreslås att 3 milj.kr. avseendearbetet med återbetalning av mervärdeskatttill utländska företag förs överfrån anslaget till skattemyndigheternatill RSVs anslag. Pris-och löneomräkningen uppgår till 58,9 milj. kr. För RSVs arbete med att utveckla system m. m.inför kommande fastighetstaxeringarhar jag beräknat 8,4 milj. kr. Vad gäller fastighetstaxering vill jag framhålla att jag i fråga om 1994 årsallmänna fastighetstaxering av hyres-och industrifastigheter gör bedömningen att det arbete som utfördes års allmänna fastighetstaxering börkunna utnyttjas i det kommande arbetet i större utsträckning än vad RSVutgått från. Förarbetet med den summariska processen har jag beräknat 4,5 milj. kr. och förökat resursbehov på grund av volymökningar i kronofogdemyndigheternas verksamhet 1,5 milj. kr. Förförstärkning inom ADB-verksamheten vad gäller löpande systemunderhåll ochsystemutveckling har jag beräknat 20 milj.kr. För de investeringar i ADB-utrustning som harprioriterats vid statskontorets bedömning, däribland utrustning för detvå utdatacentraler som verket planerar attinrätta, föreslår jag att ett engångsbelopp på ca 80 milj. ställs till RSVs disposition. Engångsanvisningen kommeratt ersättas Prop. 1991/92: 100 med låni när RSV tillgodoser redovisningskraven enligt Bil. 8 bokföringsförordningeni dess lydelse fr.o.m. . För återbetalning avengångsanvisningen skall anslaget minskas med 20,9 milj. kr. Denna minskningskall gälla under de närmast följande fem budgetåren. Som RSV föreslagit bör ett belopp på 3 milj.kr.föras över till verkets anslag frånanslaget till skattemyndigheterna för att täcka kostnaderna för administration av återbetalningarna avmervärdeskatt till utländska företag. Med hänvisning till vad jag nu har sagt och i övrigt till sammanställningen beräknar jag anslaget till RSV budgetåret1992/93 till . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillRiksskatteverket för /93 anvisa ett förslagsanslag på995 . 1990/91 Utgift 3128045 700 1991/92Anslag 3 325 774000 1991/92Anslag exkl. mervärdeskatt 3291959000 1992/93 Förslag 3508 878000 'Anslagethar t.o.m. /92 haftbenämningen Regional och lokal skatteförvaltning (prop. 1990/91:100 bil.9) i länen utgörs av 24skattemyndigheter. Inom dessa finns lokala skattekontor på sammanlagt120 orter. är regionalförvaltningsmyndighet för frågor om skatter,socialavgifter, pensionsgrundande inkomst och folkbokföring, om inteannat följer av särskilda föreskrifter. Bestämmelser om skattemyndighetens ledning ochorganisation m.m. finns i 3 kap. förordningen(1990:1293) med instruktion för skatteförvaltningen. (därav lönekostnader) LokalkostnaderEngångsutgifter Till regeringens disposition Ersättning från allmänna pensionsfonden Beräknad ändring 1992/93 -(-155 809000 ( + 104429000) + 133713000 -19238000 -29 548000 1991/92:100 Bil.8 Riksskatteverkethar i anslagsframställningen /93 redovisat ett budgetförslag sominnebär en generell besparing på 26,5 milj.kr. på anslaget tillskattemyndigheterna. Samtidigtbegär RSV vissa resursförstärkningar för särskilda ändamål. För uppräkning avresurserna för omprövningsverksamhet i det nya taxeringsförfarandet till heltårs förbrukning begärs 3,8 milj. kr. och för skattemyndigheternas arbete medfastighetstaxering 3,9 milj. kr. För anskaffning av inventarier ochtelefonväxlar m.m. i samband med flyttningar begärs 19,1 milj. kr Pris-och löneomräkningen uppgår till 292,1milj. 1 enlighet med RSVs yrkanden har jag för uppräkning avresurserna för omprövning av taxeringsbeslut till helt års förbrukning beräknat3,8 milj. kr. Jag har också för skattemyndigheternas arbete medfastighetstaxering beräknat 3,9 milj.kr. Ett antal skattemyndigheter flyttar under budgetåret1992/93 till nya lokaler. För anskaffning av vissa inventarier m. m. samt nyatelefonväxlar har jag beräknat 14 milj.kr. Av anslaget bör 6 milj. kr. stå till RSVs disposition för arbetet med mikrofilmning och överföringtill de statliga arkivmyndigheterna av kyrkobokföringshandlingar. Det tidigare under Ijärde huvudtiteln uppfördaförslagsanslaget 1 4. Identitetsbrickor föreslås avfört från statsbudgeten. Istället har jag beräknat 3,1 milj.kr. för arbetet med tillverkning ochdistribution av identitetsbrickor på anslaget till skattemyndigheterna. Med hänvisning till vad som har anförts och i övrigttill sammanställningen beräknar jag anslaget till Skattemyndigheterna till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92:100 Bil.8 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslagexkl. mervärdeskatt 1992/93 Förslag Kronofogdemyndigheternas verksamhet avser delsindrivning av det allmännasfordringar på skatter, avgifter och böter m. m., dels verkställighet i mål som anhängiggörs av enskildarättsägare. Förfarandet hos kronofogdemyndigheternaregleras bl.a. i utsökningsbalken.Dessutom handläggerkronofogdemyndigheterna ärenden enligt lagen (1970:741) om statlig lönegarantivid konkurs. Vidare är vissa kronofogdemyndigheter tillsynsmyndigheter enligt 7 kap. 25 § konkurslagen(1987:672) och har i denna egenskap tillsyn över förvaltningen ikonkurser. I varje län finns en kronofogdemyndighet.Bestämmelser om kronofogdemyndighetensledning och organisation m.m. finns i 3 kap. förordningen (1988:784) medinstruktion för exekutionsväsendet. Beräknad ändring 1992/93 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Exekutiva förrättningskostnader Diverse ändamål Till regeringens disposition ( + 56 550000) Ersättning från allmänna pensionsfonden Utsökningsavgifter Avgifter i mål om betalningsföreläggande och handräckning + 27000 + 50000000 RSVredovisar i anslagsframställningen /93 ett budgetförslag som innebär en generell besparing på 6 milj.kr. påanslaget till kronofogdemyndigheterna. 3 1991/92. RSV begär resurstillskott förarbetet med summarisk process med 71,2 Prop. 1991/92:100 milj.kr. och pågrund av det ökade antalet enskilda utsökningsmål med Bil. 8 15,4 milj. kr.För anskaffning av vissa inventarier, telefonväxlar m.m. i samband medflyttningar begärs i anslagsframställningen 4,7 milj.kr. 1 en senare inkommenskrivelse begärs ytteriigare ca 2 milj.kr. för sådana anskaffningar i sambandmed tillkommande flyttningar. Jaghar vid beräkningen av anslaget beaktat dels viss justering av föregående års pris- och löneomräkning, dels att deresurser som anvisatsför summarisk process skall räknas upp till heh års förbrukning. Pris-och löneomräkningen uppgår till 64,9 milj. kr. På den summariska processens område harmålmängden ökat kraftigt sedankalkyler gjordes beträffande resursåtgången efter överflyttningen av denna arbetsuppgift till kronofogdemyndigheterna. Jag har beräknat det tillkommande resursbehovet till 10 milj.kr. Jag har också beräknat medel förportokostnader i mål om betalningsföreläggande och handräckning med 21 milj.kr. Som RSV anförthar antalet enskilda utsökningsmål fortsatt att öka kraftigt. Jag anser detvara angeläget att dessa mål även fortsättningsvis kan handläggas med godtagbarkvalitet och snabbhet. För detta ändamål har jag beräknat 12 milj.kr. För anskaffningav viss inredning m.m. samt telefonväxlar i samband med flyttningar har jagberäknat 5 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört och i övrigt till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillKronojbgdemyndigheterna för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Från detta anslag bestrids kostnaderna förpostverkets uppbörd av influtna stämpelmedel och tillhandahållande avstämpelmärken. Kostnaderna för stämpel väsendet under nästabudgetår beräknar jag till . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillStämpelkostnader för /93 anvisa ett för slagsanslag på 2500000kr. 1990/91 Utgift 124 125410 1991/92Anslag 40000000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 22 991000 Detta anslag belastas med kostnader förfastighetstaxeringsnämnderna ocheventuell lekmannagranskning av fastighetsdeklarationer samt kostnader för medverkan i fastighetstaxeringen av bl.a. lantmäteriverket. RSV har i sin anslagsframställning beräknat dettillkommande medelsbehovet på dettaanslag till drygt 31 milj.kr.Beträffande skälen för min bedömning vill jag hänvisa till vad jag har sagt om medelsbehovet för fastighetstaxering under anslaget B . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillFastighetstaxering för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning till postverket m. fl. för bestyret med skatteuppbörd m. m. 1990/91 Utgift 108 723 274 1991/92Anslag 56000000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 57 380000 Från anslaget betalas ersättningar tillpostverket och bankerna för deras medverkanvid skatteuppbörden. Ersättningarna avser bl.a. uppbörd och redovisning avskatt som betalas in genom postverket och bankerna, utbetalning genompostkontor av överskjutande preliminär skatt samt kostnader för postverkets bestyr med mervärdeskatten. Från anslaget betalasvidare ersättning till postverket för de kostnader som uppstår genom att posten vidarebefordrar de anmälningar omadressförändringar som har gjorts till postkontoren. Enligten promemoria som har upprättats inom postverket beräknas ersättningen tillverket för nästa budgetår till knappt72 milj.kr. Postbe-fordringsavgifter och inbetalningsavgifter ipostgirorörelsen har av postverket beräknats i gällande avgiftsnivå. Jagförordar att anslaget förs upp i statsbudgetförslaget för nästa budgetår med57,4 milj. kr. Det ankommer på regeringen att senare besluta om deersättningsbelopp som skall betalas ut. Detta sker på gmndval av särskilda framställningar som bygger på vederbörandes faktiskamedverkan m. m. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillErsältning till postverket m.fl. för bestyret med skatteuppbörd m.m.för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Statlig lokalförsörjning och fastighetsförvaltning Prop. 1991/92: lOO 8 C 1. 1990/91 Utgift 1991/92Anslag 1000 1992/93Förslag 1000 är central förvaltningsmyndighetför civila statliga myndigheter i frågor om lokalförsörjning,fastighetsförvaltning och byggproduktion. Verkets uppgift är att åstadkomma enfrån samhällsekonomiska utgångspunkter effektiv statlig lokalförsörjning genomatt utreda behovet av, anskaffa och upplåta lokaler för myndigheterna inomstatsförvaltningen. Vidare skallbyggnadsstyrelsen förvalta de fastigheter som ägs av staten på ettföretagsekonomiskt effektivt sätt och efter uppdrag från regeringen utföra byggnadsföretag för statensräkning. svararäven för ortsvis planering av generella lokaler för samtliga statliga myndigheterinkl. aftarsverken och totalförsvaret. Inom fanns vid utgången /91 totalt 2131 anställdavilket är sju färre än vid utgången av föregående budgetår. Kostnaderna för lokalförsörjningsplaneringen ochför byggproduktionen finansieras medhyresintäkter inom fastighetsförvaltningen. Intäkterna inom fastighetsförvaltningen består tillövervägande del av hyror från statsmyndigheterna. Kostnaderna fördelas påstatsägda lokaler, inhyrda lokaler samt administration. Kostnaderna förde statsägda lokalerna består av drift och underhåll m. m. samtkapitalkostnader. 1statsbudgeten förs endast upp ett formellt anslag av . Resultat av verksamheten 1990/91 Verksamhetenstotala intäkter inom fastighetsförvaltningen uppgick /91 till 7390 milj. kr., vilket skall jämföras med antagandet i regleringsbrevet om 7 026 milj. kr. Skillnadenförklaras framför allt av högre hyror från myndigheter och större övrigaintäkter än prognostiserat. Årets resultat efter finansiella posteruppgick till 763 milj. kr., jämfört med kravet om 726 milj. kr. Regeringen har i proposition 1991/92:44 omriktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen ochombildningen av , m. m. fö reslagit bl. a. att uppgiften attförvalta statens fastigheter skall skiljas från 37 myndigheternasansvar för lokalförsörjningen, att delar av byggnadsstyrel- Prop. 1991/92: 100sen ombildas till en efterfrågestyrd stabs- och servicemyndighet,som bl. 8 skalllämna råd och stöd till regeringen och de statliga myndigheterna i fråga omlokalförsörjning. Vidare har regeringen i propositionen föreslagitatt huvuddelen av byggnadsstyrelsensfastighetsbestånd skall överföras till bolag och fortsättningsvisförvaltas i aktiebolagsform. För den del av fastighetsbeståndet som av skildaskal bedömts olämplig att föra över till aktiebolag föreslås att förvaltningen skall handhas av en nybildadstatlig myndighet. har i stort godtagit vad som föreslagitsi propositionen 1991/ 92:44, FiU8, rskr. Ombildningen av skall enligtförslaget påbörjas den 1 juli 1992.Av praktiska skäl torde överföringen av verksamheterna komma att behöva skesuccessivt. Hela ombildningen bör dock i huvudsak vara avslutad senastden . Mot bakgrund avovanstående och den övergångsperiod som uppstår vid ombildningen föreslår jag att ett förslagsanslag för byggnadsstyrelsenförs upp i statsbudgeten för nästabudgetår med I . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillByggnadsstyrelsen för /93 anvisa ett förslagsanslag på I 000kr. 1992/93Nytt anslag (förslag) . Regeringen häri prop. 1991/92:44 föreslagit bl.a.att delar av skallombildas till en efterfrågestyrdstabs- och servicemyndighet. a. lämna råd och stöd till regeringen och destatliga myndigherna i fråga om lokalförsönning. Ombildningen skall enligt förslaget påbörjas . Riksdagenhar godkänt vad regeringen i dennadel föreslagit (prop. 1991/92:44, FiU8, rskr. Regeringens behov av stabsfunktioner ochmyndigheternas behov av service ilokalförsörjningsfrågor bör enligt förslaget i propositionen ges en samlad organisatorisk lösning. En statlig stabs-och servicemyndighet bör därför få i uppdrag att svara för dessa uppgifter.Enligt förslaget bör servicefunktionen hållas avskild frånförvaltningsuppgiften. Den nya stabs- ochservicemyndihgeten skall därför inte ha förvaltningsuppgifter. har i flera frågor fungerat somen stabsmyndighet åt regeringen i lokalförsörjningsfrågor.Således har svarat för bedömningarna av myndigheternaslokalbehov, beslutat om förhyrning av kontorslokaler åt statliga myndigheter utan regeringens prövning, be slutat om vissa mindre ombyggnaderm.m. Vidare har svarat för bevakningen av attmyndigheternas, samt statens som helhet, lokalutnyttjande varit effektivt. 1den senare uppgiften har legat att besluta 38 om myndigheternas närmarelokalisering inom resp. stationeringsort. 1991/92:100Byggnadsstyrelsen har däratöver svarat för statens byggproduktion, dvs. I denna uppgift harlegat att vara byggherre, projektadministratör, projektledare,byggadministratör och kontrollant för statens räkning. På grund av breda kunnande inomfastighets- och byggområdet har ipropositionen föreslagits att den nya stabs- och servicemyndigheten bör skapas genom ombildning av delarav nuvarande . Det är intemöjligt att nu bedöma hur stor servicefunktionen behöver vara , eftersom denna funktion föreslåsbli efterfrågestyrd och finansieradmed avgifter. De uppgifter som kan förutses finns huvudsakligen samlade inom lokalförsörjningsfunktionenpå . 1991/92:44 har uppgivits attlokalförsörjningsverksamheten uppgårtill ca 70 milj.kr. 1 dagsläget finnsinget underlag för att göra någon annan bedömning. Regeringen kommer att tillsätta enkommitté som skall lämna förslag slutlig dimensionering av verksamheten. Mot bakgrund av ovanstående föreslår jag att ettförslagsanslag för stabs-och servicemyndigheten förs upp i statsbudgeten förnästa budgetår med 70 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillstabs- och servicemyndigheten för /93 anvisa ettförslagsanslag på . Investeringarinom lokalhållningsområde redovisas i form av enrullande treårsplan (prop. 1990/91:100, bil.9, FiU26, rskr. Planen omfattar medel för bådebyggnadsarbeten och fastighetsförvärv. Gällandetreårsplan /92 till 1993/94omfattar investeringar på 1 650 milj. kr. Beloppen är preliminära. Inom ramen för treårsplanenbeslutar regeringen om genomförande av enskilda byggnadsprojekt. Förinnevarande år får ta upp lån i intill ettbelopp om 2250 milj. kr. Lånen tillhandahålls på marknadsmässiga villkor. Av praktiska skäl sätts ramen för upplåningennågot högre än det beräknade medelsbehovet, eftersom det erfarenhetsmässigt kaninträffa förändringar i de olika byggnadsprojekten. Regeringen har ävenmöjlighet att justera låneramen i erforderlig omfattning vid oförutseddahändelser eller större förändringar. Investeringsbehovetför treårsperioden /93 till1994/95 beräknas till ca 5 100 milj. kr. Investeringarnasfördelning på resp. budgetår framgår 39 av följande tabell. Minbedömning baseras på de lokalförsörjningsplaner Prop. somhar utarbetats av och jag har i dessa frågor samrått Bil.8 Det bör noteras att byggnadsprojekten befinner sig i Erfarenhetsmässigt innebär det att kostnaderna förde enskilda projekten kan komma att ändras. regeringenatt besluta om justeringar av aktuella kostnadsramar. Investeringar milj. kr. Treårsplan 1992/93 1993/94 1994/95 Pågående/beslutade 1269 848 Nyainvesteringar m.m. 165 431 852 Summa investeringar 1700 1700 1700 Treårsplanen är rullande. Av de byggnadsprojekt somredovisades budgetproposition har regeringen beslutat att igångsättaföljande större byggnadsobjekt, nämligen om- och tillbyggnad av riksanstalten iSkogome, nybyggnad för mikrobiologi vid i ,nybyggnad för i , om- och nybyggnad förlandsarkivet i , nybyggnad för matematiskt centrum i ,nybyggnad för biomedicinskt centrum i och nybyggnad förlärarutbildningar i . Detta innebär att flera av de byggnadsobjekt somredovisades budgetproposition ännu inte har igångsatts. Dessakvarstår i redovisningen som ett mått på det åtagande som regeringen har inomramen för treårsplanen. Vid beräkningen av medelsförbrukningen i treårsplanenberäknas dejsa projekt som pågående/beslutade. Därutöver redovisas förslagtill ett utökat åtagande i form av investeringar m. m.