prop · GF0329 · 1991-12-31 00:00:00 — e) såsom villkor för avtal uppstiills att avtalspartneråtar sig ytterligare för pliktelser som varken till sin natur eller enligt handelsbruk har något sam band med föremålet för avtalet. Överenskommelser eller beslut som är förbjudna enligtdenna paragraf är ogiltiga. Bestämmelserna i första stycket fär dock förklaras intevara tillämpliga på -varje överenskommelse eller kategori av överenskommelsermellan företag, -varje beslut eller kategori av beslut avföretagssammanslutningar och -varje samordnat förfarande eller kategori avsamordnade förfaranden, som bidrar till att förbättra produktionen ellerdistributionen av varor eller till att främja tekniskt eller ekonomisktframåtskridande, som konsumenterna tillförsäkras en skälig andel avden därigenom uppkommande vinsten och som inte a)ålägger deberörda företagen restriktioner som inte är nödvändiga för att uppnä dessasyften, b) ger dessa företag möjlighet att fören väsentlig del av ifrågavarande varor eliminera konkurrensen. Missbruk av dominerande ställning på marknaden 5§ Missbruk från ett eller flera företags sida av endominerande ställning inom det geografiska område som omfattas av avtalet ellerinom en väsentlig del av detta område är, i den utsträckning det kan påverkahandeln mellan konventionsstaterna, oförenligt med avtalet och förbjudet.Missbruk kan särskilt bestå i att a) direkt eller indirekt påtvinganågon oskäliga inköps- eller försäljningspriser eller andra oskäligaaffärsvillkor, b) begränsa produktion, avsättningeller teknisk utveckling till nackdel för konsumenterna, c) tillämpa olika villkor för likv.ärdigaprestationer gentemot handelspartner, varigenom dessa får konkurrensnackdel, d) uppställasom villkor för avtal att avtalspartnerätar sig ytterligare för pliktelser som varken till sin natur eller enligt handelsbruk har något sam band med föremålet för avtalet. 6 § Om inte annat föreskrivs i denna lag är sådanastatliga stödåtgärder eller stödåtgärder som vidtagits med allmänna medel, avvilket slag det än är, som snedvridereller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa Prop.1991/92:29 företag eller viss produktion otillåtna i den utsträckning depåverkar han- Bilaga 4 delsutbytet mellan avtalsstaterna. a) stödåtgärder av social natur sombeviljats enskilda konsumenter, under förutsättning att stödåtgärderna beviljasutan diskriminering med avseende pä varornas ursprung, b) stödåtgärder avsedda att avhjälpaskador som förorsakats av naturkatastrofer eller andra utomordentligahändelser. Som tillåtna kan anses a) stödåtgärder som är avsedda attfrämja den ekonomiska utvecklingen i områden i vilka levnadsstandarden äronormalt låg eller i vilka allvarlig sysselsättningsbrist råder, b) stödåtgärder som är avsedda attfrämja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse elleratt avhjälpa en allvarlig störning i en avtalsstats ekonomi, c) stödåtgärder som är avsedda attunderlätta utvecklingen av viss näringsverksamhet eller vissa regioner, i denmån stödåtgärderna inte ändrar villkoren för handelsutbytet i en omfattningsom strider mot det gemensamma intresset. 7 § Den myndighet som regeringen bestämmer färförelägga den som är upp giftsskyldig enligt bestämmelserna i 2§ att fullgöra skyldigheten till denna myndighet. Myndigheten fär också förelägga den som enligt dessa bestäm melser är skyldig att underkasta sig en undersökning att 1. tillhandahälla bokföring och andraaffärshandlingar samt kopior och utdrag av sädana handlingar, och 2. lämna myndigheten tillträde tillden uppgiftsskyldiges lokaler, mark och fordon. Myndigheten fär hålla förhör med den uppgiftsskyldige ochmed tredje man som förväntas kunna lämna upplysningar i saken. Myndigheten får vid behov förelägga vite och hosmarknadsdomstolen föra talan om utdömande av vitet. Myndigheten fär också hoskronofogdemyndigheten påkalla handräckning för verkställighet av beslut omåtgärder enligt första stycket. Verkställighet av kommissionens beslut 8 § Ett beslut av kommissionen som riktar sig moten enskild fysisk eller juri disk person skall prövas av svenska myndigheter, om kommissionen begärt verkställighet av beslutet eller den som beslutet rör begär att beslutet skall prövas. Prövningen skall avse frågan om beslutet skall godtas eller inte. Svenska myndigheter fär inte pröva frägan om ett beslut avkommissionen är ogiltigt på grund av att kommissionen saknat behörighet, attväsentliga processuella föreskrifter åsidosatts, att beslutet strider motfördraget eller någon annan rättsregel eller att fråga är om maktmissbruk ellerillojal maktanvändning frän kommissionens sida. Giltigheten av vissa beslut av kommissionen Prop. 1991/92"29 9 § Om kommissionen i ett enskilt fall har funnitatt det inte finns grund för Bilaga 4 tillämpning av 4§ första stycket eller 5§ eller om kommissionen enligt 4§ tredje stycket i ett enskilt fall har medgett undantagfrän tillämpningen av 4§ första stycket, gäller beslutet här i landet. 10 § prövar beslut ide fall som avses i 8 §, om inte annat följer av 11 § första stycket. Talan hosmarknadsdomstolen förs av konsumentombudsmannen, om saken gällermarknadsföring eller avtalsvillkor i konsumentförhållanden, och annars avnäringsfrihetsombudsmannen. 11 § Om konsumentombudsmannen ellernäringsfrihetsombudsmannen finner att kommissionens beslut är uppenbartogrundat, skall han anmäla saken för regeringen. I annat fall skall han väckatalan hos . Om finner att kommissionens beslut inteär förenligt med avtalet eller med föreskrifter som grundas pä avtalet, skalldomstolen anmäla sitt beslut för regeringen. I annat fall skall domstolenförklara att kominissionens beslut skall gälla. 12 § Böter och viten som beslutals avkommissionen skall vid prövning enligt 8 § bestämmas i svenskt mynt. 13 § Om kommissionen har funnit att enkommun lämnat stöd som inte är förenligt med 6§, skall frägan prövas avregeringen. 14 § Frågor om överträdelse avföreskrifterna i 4 § första stycket eller 5 § eller av de föreskrifter somanges i 2§ prövas av , om saken rör en konkurrensfråga eller frägaom kontroll av företagsförvärv, och annars av tingsrätt. Att svenska domstolars och andra myndigheters behörighetatt pröva frågor som avses i denna lag kan vara inskränkt framgår avföreskrifter som anges i 2§. Trots vad som sägs i första stycket får en allmän domstolpröva en invändning om att ett avtal är ogiltigt på grund av 4 § eller stridermot någon föreskrift som anges i 2§. 15 § För prövning i fall somavses i 14 § gäller, i den män särskilda föreskrifter inte har meddelats i denna lag, konkurrenslagen (1982:729) i tillämpliga delar. 16 § För handläggning av ärendensom avses i denna lag gäller 3-10 och 14 §§, 15 § första stycket samt 16-22 §§ lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. i tillämpliga delar. 17 §Marknadsdomstolens beslut enligt 8§ får överklagas till högsta domstolen genombesvär. Andra beslut av enligt denna lag får inte överklagas. beslut enligt 8 § skall gälla även ombeslutet överklä- Prop. 1991/92:29 gas, såvida inte högsta domstolenförordnar att verkställighet tills vidare inte Bilaga 4 fär äga rum. 18 § I fråga om överklagande och om prövningen av besvär ihögsta domstolen gäller i tillämpliga delar vad som föreskrivs i 54 och 56kap. om talan mot hovrätts slutliga beslut. Vad som där sägsom hovrätt skall i stället avse . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol Härigenomföreskrivs att 1, 2 och 13 §§ lagen (1970:417) om marknadsdomstol m. skallha följande lydelse. handlägger ärenden enligtkonkurrenslagen (1982:729), marknadsföringslagen (1975:1418), lagen (1971:112)om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, lagen (1984:292) om avtalsvillkormellan näringsidkare, produktsäkerhetslagen (1988:1604). 1. konkiir-renslagen (1982:729), 2. mar-knadsföringslagen (1975:1418), 3. lagen (1971:112) om avtalsvillkori konsumentförhållanden, 4. lagen (1984:292) om avtalsvillkormellan näringsidkare, 5. produktsäkerhetslagen (1988:1604), 6. lagen(1991:0000) om tillämp ning av avtalet den 00 (månad) 1991 mellan , och EEG om civil luftfart, om inte annat följer av 14 § nämnda lag. Mot beslut i ärenden som avses i 1 § får talan inte föras. Detsamma gäller domstolens beslut i övrigt enligt denna lag. beslut i ärenden som avses i 1 § 1 -5samt 6§, får talan inteföras orn inte annat följer av 17§ lagen (1991:000) om till-lämpning avavtalet den 00 (månad) 1991 mellan , och EEG om civil luftfart.Detsamma ' Lagenomtryckt 1984:294. Senastelydelse av lagens rubrik 1972:732 gäller domstolens beslut i övrigt enligt denna lag. Prop.1991/92:29 Bilaga 4 Ansökansom avses i 17 § konkurrenslagen (1982:729) görs skriftligen. Detsamma gälleransökan om förbud eller åläggande enligt 2-4§§ marknadsföringslagen(1975:1418), 1§ lagen (1971:112) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, 1 §lagen (1984:292) om avtalsvillkor metlan näringsidkare eller 5-9§§ eller 12§tredje stycket produktsäkerhctsla-gen (1988:1604). Av ansökningen skall framgåde skäl pä vilka ansökningen grundas och den utredning sökanden åberopar. Ansökansom avses i 17 § konkurrenslagen (1982:729) görs skriftligen. Detsamma gälleransökan om förbud eller åläggande enligt 2-4 §§ marknadsföringslagen(1975:1418), 1§ lagen (1971:112) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, 1 §lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare eller 5-9§§ eller 12§tredje stycket produktsäkcrhetsla-gen (1988:1604) samt ansökan enligt lagen(1991:000) om tillämpning av avtalet den 00 (månad) 1991 mellan , Norgeoch EG om civil luft-far-t. Av ansökningen skall framgå de skäl på vilkaansökningen grundas och den utredning sökanden åberopar. Dennalag träder i kraft Bilaga 5 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d. regeringsrådet , justitierädet ,regeringsrådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen pähemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till lag om tillämpning av ett avtal mellan , och EEGom civil luftfart, m.m. Förslagen har inför lagrådet föredragits avkammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslagettill lag om tillämpning av ett avtal mellan , och EEG om civilluftfart Avtaletinnehåller dels i huvudtexten viktiga materiella bestämmelser som riktar sigmot konkurrensbegränsande överenskommelser och missbruk av en dominerandemarknadsställning samt mot konkurrenssnedvridande stödåtgärder, dels i bilaganen förteckning över ett stort antal EEG-dircktiv och förordningar (rättsakter)som i väsentliga delar görs till avtalsinnehåll. I lagrådsremissen harframhållits att avtalet är avsett att gälla endast under cn begränsad tid. skall införlivas med svensk rätt aktualiseras ett antal frågor avprincipiell och teknisk natur. En viktig fråga är om införlivandet skall skegenom transformering eller inkorporering. Vidare mäste avgöras vilka av de nyabestämmelserna som kräver lagform och vilka som kan införlivas genomförfattningar av lägre dignitet. Även andra konstitutionella frågor uppkommer,t.ex. frägan om tillämpning av 10 kap. 5 § regeringsformen. En övergripandefråga är hur införlivandet skall kunna ges en författningsteknisk regleringsom är tillfredsställande från både systematiska och praktiska synpunkter. Medhänvisning till avtalets temporära karaktär föreslås i lagrådsremissen attbehövlig lagstiftning tas in i en särskild lag. Som huvudmetod för införlivandetföreslås inkorporering. De centrala konkurrensrättsliga bestämmelserna iartiklarna4-6 i avtalet skall dock enligt förslaget transformeras (4-6§§ i densärskilda lagen). När det gäller avgränsningen av det område som regleras genomlag och således inte genom författning av lägre dignitet innebär detremitterade förslaget att området för lagreglering får en mycket vidomfattning. Genom hänvisningar i 2§ till artiklar i de olika rättsakternakommer den föreslagna lagen att innefatta bl.a. föreskrifter som ligger utanfördet obligatoriska lagområdet. Lagrådetfinner att besluten att samla de aktuella lagbestämmelserna i en särskild lagoch att välja inkorporering som huvudmetod är välgrundade. Den föreslagnakombinationen av en inkorporering av bl.a. vissa bestämmelser som reglerar EEG-kommissionensuppgifter inom det konkurrensrättsliga området och en transformering avmateriella regler pä samma om- rade kanvisserligen ha ölägenheter frän rent systematiska synpunkter, bl.a. Prop.1991/92:29 därför att kombinationen är ägnad att försvåra bedömningen av vemsom Bilaga 5 är de transformerade reglernas adressat. Det kan emellertidsamtidigt konstateras att det från andra synpunkter har påtagliga fördelar attlåta de centrala konkurrcnsrätlsliga beslämmelserna fä den uttryckliga och själv-stiindigareglering i svensk lag som en transformering innebär. Med hänsyn till dettaanser lagrådet att den föieslagna avvägningen mellan inkorporering och transformeringkan godtas. Detsamma giillcr - med undantag som berörs i det följande - avgränsningenav det område som bör bli föremål för reglering genom lag. Från rentprincipiell synpunkt framstår det visserligen som cn mindre lyckad lösning att,såsom förslaget innebär, låta en lagreglering inbegripa föreskrifter somuteslutande har en informativ funktion eller som ligger på rena vcrkställighetsplanct.Som framhålls i rcmissprotokollet skulle emellertid cn mer noggrann uppdelningmedföra att rättsakterna styckades upp på ett sätt som gjorde att sammanhangetgick förlorat. I enlighet med det sagda finner lagrådet att detremitterade lagförslaget, även om det ger anledning till vissa erinringar fränsystematiska och principiella synpunkter, ändå innefattar cn i det stora helagodtagbar lösning av de författningstekniska frågor som avtalet aktualiserar.Vid denna bedömning har lagrådet tagit fasta pä att lagstiftningen är attbetrakta som en provisorisk lösning inom ett väl avgränsat område, däreventuella tillämpningsproblem kan förväntas bli fä och relativt lätta attbemästra. En helt annan fräga är vilka lösningar som skulle behövas pä längresikt i ett läge diir det blev aktuellt att med svensk rätt införliva ett EEG-avtalav mer generell räckvidd. Även om lagrådet således i princip tillstyrker detremitterade lagförslaget har lagrådet iindä funnit anledning till erinran pä nägrapunkter som redovisas i det följande. I andra stycket definieras konventionsstat som ,och stat som är medlem i EEG. Detta begrepp används sedan i 4 och 5 §§.Som cn följd av detta skulle förbuden i nämnda två paragrafer omfatta ävensådana åtgärder m.m. som endast påverkar handeln mellan EEGs medlemsstater. Iavtalet är motsvarande "förbud" begränsade till handeln mellan de avlalsslutandeparterna. Dessa parter är , och EEG. Lagrådet föreslär att definitioneni förevarande paragraf avser begreppet avtalspart och utformas i enlighet medavtalet. Följdändringar bör ske i övriga berörda paragrafer. I denna paragraf regleras vilka bestämmelser i de ibilagan till avtalet förtecknade rättsakterna som skall fä ställning somsvensk lag. Till dessa bestämmelser hör några artiklar i rättsakterna nr 6 och7, som i huvudsak reglerar frägan om bemyndigande för attföreskriva s.k. gruppundantag. Framtida sädana undantag skall enligt förslagetinte automatiskt införlivas med svensk rätt. Enligt lagrådets mening saknasdet därför anledning att genom lag inkorporera dessa rent EEG-internabestämmelser. Hänvisningen i 2§ till rättsakterna nr 6 och 7 kan med fördelersättas med en erinrari i 4 § 3 mom. om att det ankommer påkommissionen att föreskriva Prop. 1991/92:29 undantag frän 4§ 1 mom. Vidareföreslår lagrådet att 2§ andra stycket for- Bilaga 5 muleras om iförtydligade syfte och att en redaktionell hänvisning till de bestämmelser ilagen som reglerar fullgörandet i tas in som ett tredje stycke iparagrafen. Enligt artikel 9.2 i avtalet skall de avtalsslutandeparterna säkerställa bl.a. att de rättigheter som följer av artiklarna 4, 5, 6och 7 kan åberopas inför de nationella domstolarna. Artiklarna 4,5 och 6 i avtalet motsvaras av4 -6 §§ i detremitterade lagförslaget. I fräga om överträdelse av reglerna om konkurrensbegränsandeavtal i 4 § och om missbruk av dominerande ställning på marknaden i 5 § innehällerlagförslaget i 14 och 15 §§ bestämmelser om prövning av svensk domstol. Bestämmelserna i 6 § om statliga stödåtgärder m.m. ochparagrafens mot-.svarighet i avtalet har emellertid intet samma karaktär som 4och 5§§ och deras avtalsmotsvarigheter. Av artikel 7 i avtalet får anses framgåatt frågan om tillåtligheten av statliga och kommunala stödåtgärder ärunderkastad kontroll av kommissionen, när det gäller stödåtgärder som finns vidavtalets ikraftträdande i forrh av en efterhandsgranskning och beträffandeåtgärder som vidtas efter ikraftträdandet som en förhandsprövning. Härav tordefölja att utrymmet för svensk domstolsprövning - närmast laglighetsprövning avkommunala beslut efter kommunalbesvär - är begränsat innan den av kommissioneninitierade kontrollen fullföljts i enlighet med artikel 7 i avtalet. Svenskdomstol torde dock kunna pröva lagligheten av en stödåtgärd om inteiakttagit sina avtalsenliga förpliktelser att informera kommissionen så attden haft möjlighet att utöva sin kontroll. En erinran om den betydelse somkommissionen härvid tillämpningen av reglerna i 6§ bör inflyta i paragrafen.Likaså bör paragrafen innehålla en regel om skyldighet för kommunerna attupplysa regeringen om stöd som planeras och som kan bli föremål förkommissionens prövning. Denna paragraf rör såväl den skyldighet att lämnauppgifter som den skyldighet att tillhandahälla handlingar och lämna tillträdetill lokaler mm som enligt rättsakterna enligt 2§ åligger företag,företagssammanslutningar och vissa i rättsakt nr 17 angivna personer. Såsomanförs i remissprotokollet (s. 48) bör dessa skyldigheter regleras i lagengenom att aktuella bestämmelser i rättsakterna inkorporeras. Eftersominkorporeringen sker genom den föreslagna bestämmelsen i 2§ inställer sigspörsmålet vad som därutöver mäste regleras i lagen. Paragrafen synes ha fått en avfattning som antyder attsvenska rättssubjekt som har berörda skyldigheter snabbare kan utsättas förtvångsmedel än vad som gäller enligt de EEG-regler som genom lagen avses bliinförda i den svenska lagstiftningen. Under alla förhållanden tordetolkningsproblem kunna uppkomma, till vilka kan komma att bidra också denomständigheten att paragrafens förhällande till bestämmelserna i förslagets 8§framstår som oklar. 20 1991/92. Det förefaller rimligt att ta som cn allmän utgång.spunkt aftde svenska Prop. 1991/92:29 bestämmelserna skall vara nära anpassade till EEGsregelsystem. Remiss- Bilaga 5 protokollet ger i vart fall inte nägon anvisningom att det skulle föreligga nägra skäl mot en sådan anpassning. Tvärtom harförslaget i sin helhet som grundton att svenska rättssubjekt i allt väsentligtskall vara underkastade samma regler som rättssubjekten inom EEG. Deifrågavarande bestämmelserna i lagen bör således inte innefatta en mot svenskasubjekt strängare reglering än som erfordras för att uppnå ett sådant syfte(jfr f.ö. näringsutskottets uttalande i samband med tillkomsten av 12 § lagen,1956:245, om uppgiflsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhällanden, NU1981/82:55 s. 23). skall självfallet svenska subjekt inte varaföremål för en mildare reglering än vad som med nödvändighet följer av atträttsakterna inte till alla delar är direkt tillämpliga i . Förslaget till 7§ har inte tagit fasta på att reglerna ide rättsakter till vilka hänvisning sker, nämligen förordningarna 62/17/EEG, 87/3975/EEG,89/2299/EEG och 89/4064/EEG (rättsakterna nr 4, 5, 12 och 17) gör en åtskillnadmellan, ä ena sidan, kommissionens befogenhet att begära upplysningar fränföretag, företagssamrnanslutningar och tidigare nämnda personer (artikel 11 irättsakterna nr 4 och 17, artikel 9 i rättsakt nr 5 samt artiklarna 12 och 15i rättsakt nr 12) och, ä andra sidan, kommissionens befogenheter att utföraundersökningar hos företag och företagssammanslutningar (artikel 14 i rättsaktnr 4, artikel 11 i rättsakt nr 5 samt artikel 13 i rättsakterna nr 12 och 17). Vad angår skyldigheten att lämna upplysningar bör beaktasatt rättsakterna föreskriver ett tvåstegsförfarandc. I den meningen attunderlåtenhet kan medföra påföljd i form av böler eller viten föreliggersåledes inte någon skyldighet att lämna upplysningar, förrän kommissionen somsteg två har meddelat ett beslut - se t.ex. artiklarna 15.1 b) och 16.1 c) irättsakt nr 4 och motsvarande bestämmelser (se not 1) i de övriga rättsakterna(jfr f.ö. 6§ första stycket uppgiftsskyldighetshigen och motiven till 28 §konkurrenslagen i prop. 1981/82:165, s. 298). När det gäller undersökningar föreskriver rättsakterna påett liknande sätt att fräga om påföljd för underlätenhet att underkasta sigundersökning inte kan komma i fräga om inte kommissionen har beslutat omundersökningen. En undersökning som genomförs enligt artikel 14.1 i rättsakt nr4 (eller motsvarande bestämmelser i de övriga nämnda rättsakterna) är företagoch företagssammanslutningar således inte skyldiga, i angiven mening, attunderkasta sig. Till skillnad frän vad som gäller beträffande kommissionensrätt att begära upplysningar föreskrivs dock inte något obligatoriskt tvåstegsförfarandc. Varken avlagtexten eller dess motiv framgär att rätten för den svenska myndigheten att förelägga viten och påkalla handräckning enligt 7§ skulle vara begränsad i en utsträckning som motsvarar det anförda. Lagrådet ifrågasätter om verkligen skall tillhandahälla tvångsmedel annat än dä sädana i ett motsvarande fall skulle ha stått till buds enligt EEGs regler. Det kan inte anses framgå av handlingarna att vi gjort ett sådant åtagande i avtalet, även om formuleringen av artikel 8.2 skulle kunna föranleda viss tvekan på denna punkt (jfr artikel 9.2). Med hänsyn till det sagda borde tvångsmedel intekomma i fräga i Prop. 1991/92:29 för att åstadkomma fullgörelsegentemot kommissionen av en skyl- Bilaga 5 dighet enligt rättsakterna som inteskulle vara sanktionerad enligt EEGs regler. Slutsatsen av detta synes bli attsvenska myndigheter i princip inte bör kunna vitesförelägga eller begärahandräckning i fall där fråga är om en kommissionens begäran om upplysningarriktad till en uppgiftsskyldig eller om cn kommissionens undersökning hosuppgiftsskyldig och åtgärden inte varit föremål för sådant beslut avkommissionen som berörts i det föregående. I remissprotokollet framhålls (s. 48) att kommissioneninte har någon rättslig grund för att med tvång förmå nägon i attfullgöra skyldigheterna och att dessa därmed blir osanktionerade. Omupplysningar inte lämnas frivilligt till kommissionen skulle det därför böraankomma på svenska myndigheter att vidta tvångsåtgärder (s. 49). När det gällerskyldigheten att underkasta sig undersökning anges det att svenska myndigheterpä begäran skall besluta om tvängsmedelsanvändning och att dessa myndigheterkan vägra medverkan med följd att saken förs till den blandade kommittén (a s).Om kommissionen genom beslut begärt upplysningar eller förordnat om undersökningsynes det remitterade lagförslaget vara att förstå så att fråga i ställetuppkommer om verkställighet av kommissionsbeslut (se t.ex. s.49 och 68).Beträffande beslut som innefattar begäran om upplysningar synes inte annat varaförutsett i rättsakterna än att verkställighet ifrägakommer av ett särskiltbeslut om utdömande av viten eller böter. I fråga om undersökning skulleenligt vad som upplysts under föredragningen av remissen inte baraverkställighet av ett senare beslut om utdömande av det förelagda vitet och avböter kunna aktualiseras utan även handräckning för genomförandet avundersökningen. I brist pä närmare klarläggande i sistnämnt hänseende synes detvisserligen osäkert vilka möjligheter som här kommer att stå till buds. Isamtliga verkställighetsfall skulle dock föreligga den situation som är avsedd attregleras i förslagets 8 och 10§§, där fö medverkan av domstol är------ Det anförda torde leda fram till att detegentligen inte finns något utrymme för tillämpningen av bestämmelserna i 7§ ide diskuterade situationerna.