prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — jämfört med oförändrade regler. 7.2 Hushållens sparande och privat konsumtion Under 1980-telets förste år föllhushållens reala inkomster p.g.a. den svagaekonomiska utvecklingen. Hushållen drog ned sin konsumtion, men minskadeockså sparandet för att "överbrygga" inkomstbortfellet. År 1984började realinkomsteraa åter att öka och konsumtionen och inkomsteraa steg parallellt fram tillkreditmarknadens avreglering . Den bidrog till att hushällenkunde realisera en uppdämd konsumtionsefterfrågan genom ökad upplåning. Igenomsnitt expanderade konsumtionen med under perioden 1986till 1988, delvis beroende pä en cyklisk uppgång av bilförsäljningen somkulminerade . Som en följd av att konsumtionen översteg hushållensdisponibla inkomster imder en följd av är ökade hushållens skulder ochsparkvoten (sparandet mätt som andel av disponibelinkomst) föll med 7procentenheter . Ar 1989 dämpades konsumtionstillväxtennågot och registrerades t.o.m. en svag tillbakagång. del av nedgången hänger samman med detdramatiska fellet i bilinköpen som drog ned tillväxten med 0,7 procentenheterunder 1990. Med en ökning av de disponibla inkomsteraa på 3,2%förbättrades sparkvoten avsevärt . Trots den starka uppgången var sparkvoten fortferande negativ(-1,), vilket innebär att konsumtionsnivän fortsatte att överstigainkomstnivån. Det tillfälliga sparandeträknas per definition in i hushållens sparande, vilket kan sägas överskatta hushållens egentliga egna sparande. "Tvångssparandet" bidrog till att öka hushållssparandet med ca1/. Mellan de första tre kvartalen 1990 och 1991sjönk konsumtionen med 0,, vilket främst förklaras av fortsattfellande bilinköp, ett minskat utlandsresandeefter oroligheteraa kring och en sjunkande efterfrågan päolika tjänster. Säsongrensat och jämfört med närmast föregående kvartal steg dock konsumtionen under loppet av 1991. Iseptember-oktober ökade detaljhandelns försäljning volymmässigt med 4,5%jämfört med föregäende år. Hushållens bilinköp steg . För hela I99I beräknas konsumtionen ha stigitsvagt jämfört med . Därmed förbättrades sparkvoten kraftigt och beräknasuppgå till 2,1991. 1991/92:100 Bil. Diagram 7:1 Hushällens nettosparkvot Sparandei procent ov disponibel inkomst 6 Anm.: Den fmansiella sparkvoten är beräknad exklusivekapitaltransfereringar 1986 och 1989. Källor: , konjunkturinstitutetoch . Den dramatiskautvecklingen av sparkvoten andra hälft fram till dags datoframgår av diagrammet 7:1. En kraftig nedgång i sparkvoten skedde under någraär efter det att kreditmarknaden avreglerades . Därefterföljde en snabb uppgång. Falleti hushållssparandet förklaras utöver, avreglering pä kreditmarknaden,av förmånliga avdragsmöjligheter i skattesystemet, relativt låga realräntor ochoptimistiska framtidsförväntningar. Under den ovanligt långa högkonjunkturenökade tillgångar, såsom fastigheter och aktier, kontinuerligt i värde.Värdeökningama utgjorde ett stigande belånings-underlag och kimde dessutomdelvis ersätta eget sparande. Förbättringen i sparandet kan sessom en normalisering som sedan förstarktesav skattereformens effekter, oron pä de fmansiella marknaderna och ettförsämrat konjunkturläge. En interaationell jämförelse visar att dekraftiga svängningaraa i sparkvoten inte är unika för , utan liknandeförlopp har observerats i bl.a. våra nordiska grannländer, se diagram 7:2. Inteheller är det enbart i länder där en omfettande avreglering skett, somsparandet föll under högkonjunkturen . 1991/92:100 Bil. Diagram 7:2 Sparkvoten i de nordiska ländema Sparande i procent av disponibel inkomst 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 Anm.: (1993 i och fall) svarar resp.fmansdepartementet för prognosen. Källor: , ,och . Hushällenstotala sparande kan delas in i realt resp. finansiellt sparande. Den kraftigaförändringaraa i sparkvoten tidigare förklaras i huvudsak av svängningar i det flnansiella sparandet. De mest gnmdläggandesparmotiven hos hushållen är att trygga sin ålderdom, förbättra sitt boende ochha en buffert för att klara oföratsedda händelser m.m. Ett enskilt hushålls val mellan konsumtion ochsparande beror främst på dess förväntningar om den egna framtidainkomsmtvecklingen, den ekonomiska utvecklingen i samt hurförmögenheten förändras. Skattesystemets konstraktion påverkar såväl sparandetsnivå som vilken typ av sparande ett hushåll väljer att göra. Skattereformen, med sänkta marginalskatter ochbegränsade avdragsmöjligheter för ränteutgifter, bör under prognosperiodenleda till ett ökat sparande. Den mestfördelaktiga placeringen många hushåll kan göra är att amortera av län. Detta incitamentförstarks av nedväxlingen i inflationstakten, vilket föratses medförahögre realräntor. Enl. riksbankenshushållsenkät har det dock inte skett nägon nettoamortering under det , men kapitalmarknadsstatistiken pekar på en kraftig dämpning inyutläningstakten. Skattereformen medförde också att kostnaderaa för boendetökade relativt annan konsumtion, vilket torde missgynna det reala sparandet,som till stor del utgörs av investeringar i egna hem. Skattereformen försålunda med sig en förändring av sparandets fördelning med ett ökat fmansielltsparande, medan det reala sparandet minskar. Oroligheteraa på de flnansiella marknaderaa medstora kreditförluster förde med sig en mer restriktiv kreditpolitik.Skärpningen av kapitaltackningsreglema fränoch med 1993 kan framtvinga en ytterligare begränsning av en delinstituts utiåningsmöjligheter. Förmögenhets-effekteraa vid 1990-talets börjanär de omvända . Börskurseraa var vid polarets slut ca 30%lägre än de som rådde vid ingång. Det finns också en oro för relativtstora fell i bostadsprisema. När tillgångaraa feller i värde krymperbelåningsunderlaget somhushällens sparande måste öka för att nettoförmögenheten inte skallminska. 1991/92:100 Bil. Diagram 7:3 Hushällens förväntningar 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Anm.: Diagrammet visar skillnaden mellan andelen hushållsom tror pä en förbättring av den egna resp. ekonomi och andelen som tror på enförsämring ,säsongrensat. Källor: och fmansdepartementet. En svagareekonomisk utveckling med ökad arbetslöshet brukar leda till mer pessimistiskaförväntningar hos hushållen. Enligt den senaste undersökningen (okt. 1991) överhushållens inköpsplaner (HIP) är förväntningsbilden inte så mörk som man kundetro i nuvarande konjunkturläge. Det är ungefar lika många hushåll som tror påen förbättrad som de som tror på en försämrad utveckling av den egna ekonomindet närmaste året, se diagram 7:3. Mot bakgrund av denrådande lågkonjunkturen med ett svagt arbetsmarknadsläge och problem inom denfinansiella sektora bedöms hushållen fräinst använda inkomstökningaraa nästa årtill ett ökat sparande. En viss oro förpensionssystemets stabilitet kan också bidra till att nivåhöjningen isparkvoten blir bestaende. Sparkvoten har dock tidigare förändrats snabbt. Ar1993 när tillväxten i ekonomin förbättras och arbetslösheten inte längre stigerlika snabbt kan motiven för ett högt hushållssparandeavta, vilket kan hålla uppe konsumtionstillväxten, trots den svagareinkomstökningen. En del faktorerverkar också för en viss uppgång i konsumtionen. När tillfälliga sparandeåterbetalas finns möjlighet för extra insättning iallemanssparandet med . per person, men utbetalningaraa förväntas ändå generera en viss konsumtionsökning. Den neddragande effekt som bilinköpen bidragit med påden totela konsumtion under senare är föratses upphöra fr.o.m. 1992.Ovanligt varma vintrar har medfört lågauppvärmningskostnader och en återgång till mer normal temperatur skulleöka konsumtionen. 1991/92:100 Bil. Procentuell förändring, priser Summa varor, varav: -0,8 -15,3 -28,2 -15,0 Summa tjänster,varav: -0,2 -2,3 -0,2 Anm.: Indelningen är en omgruppering av nationalräkenskapernasklassificering av den privata konsumtionen. Källor:Statistiska centralbyrån, och fmansdepartementet. Att konsumtionensteg under loppet av 1991 medför en positiv över-hängseffekt in i 1992.Återbetelning av det tillfälliga sparandet häller uppe konsumtionen under 1992års förste kvartal, men därefter bedöms att tillväxten mattas av , sediagram 7:4. Mellan årsgenomsnitten 1991 och 1992 beräknas konsumtionen stigamed 0,. Ar 1993 när aktiviteten iekonomin åter starks påverkas också konsumtionen, som bedöms öka . Förprognosperioden bedöms att såväl vara- som tjänstekonsumtionen går upp, se tab7:4. Sänkningen av mervärdeskatten för vissa tjänster torde medföra atttjänstekonsumtionen exkl. bostader åter ökar, efter den kraftiga nedgången under 1990och 1991. Med en Prop. 1991/92:100 uppgång av de disponibla inkomsteraa med2,och 0,nästa är Bil. 1.1 förbättras sparkvoten med knappt 1 1/2procentenheter . Sparkvoten har dä nått en för hög nivå pä . 1985års priser, tillväxt årstakt priser, miljarder kr 1 \ i\ 1 \ /i ; \ / i ; w i b ■ 4 ■ 1 l 1 \ 1 /V/ --i--fr.......... \ 1 \ i\ \i \ 1 \ 1 \ j \ I 1 \ n II ( \ / i Il ( 1 \ 1 \ \ \ 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 Anm.: Volymutvecklingen visar den procentuellaförändringen mellan ett kvartal och mätt i fasta priser.Diagrammet visar också konsumtionen perkvartal, säsongrensat. Källor: , konjunkturinstitutetoch . 8 Investeringar Prop. 1991/92: lOO 1.1 Efterden starka investeringstillväxten under senare hälften av 1980-taletkulminerade nivån . Investeringaraa började därefter fella i samband med minskad ekonomisk aktivitet,sjunkande kapacitetsutnyttjande samt ett högre ränteläge. Det tekniskaöverhänget innebär dock att nedgången mellan årsgenomsnitten stannadevid 1990. fortsatte nedgången, med ca 8,. För detstörsta fellet svarade näringslivet, somdrog ned sina investeringar med . Bostadsinvesteringaraa utveckladessvagt positivt till följd av ett högt igångsättande av nyproduktion 1990tillsammans med en ökad volym av ombyggnation. Även de offentligainvesteringaraa bidrog i positiv riktning. Inom kommunerna skedde troligen enförskjutning av investeringaraa p.g.a. att mervärdeskattendå blev avdragsgill. Tabell8:1 Bruttoinvesteringar efter produktionssektor löpande 1990 1991 1992 1993 Näringsliv 172,5 -1,7 -14,8 -7,0 2,6 OffenUiga myndigheter 32,9 -3,2 3,5 6,8 1,4 Bostäder 74,6 3,0 4,0 -16,5 -15,5 Totalt 279,9 -0,9 -8,5 -7,5 -1,6 därav maskiner 119,0 -2,0 -12,5 -6,0 2,1 Källor: , statistiska centralbyrånoch fmansdepartementet. beräknas förloppet avinvesteringsnedgången vara betydligt lugnare än imder 1991 genom attbl.a. fellet i näringslivet avtar. Genomsnittet för året blir dock endastniai;ginellt högre än imder 1991, -7,. Ar 1993 väntas endast en svagminskning, med ca 1,. Till skillnad från1991 då maskininvesteringaraa föll mest föratses byggnadsinvesteringamasvara för större delen av nedgången 1992 och 1993. Nybyggandet av bostaderföratses avta starkt både till följd av strukturella faktorer och till följd av konjunkturläget. Nedgången, som 1992beräknas till och till 26,1993, kompenseras delvis av attombyggandet av bostader stiger 1992 och kvarstar på en oförändrad nivå 1993. Inom näringslivet bromsas nedgången av attsatsningaraa på infrastruktur börjar ge utslag samt att fellet inomindustrin avtar 1992 och vänds i en uppgång 1993. Infrastraktursatsningaraaverkar också uppdragande pä de offentiigainvesteringama, främst 1992. Detta kompenserar dock inte det alltsvagare byggandet inom näringsliv och bostadssektor. Trots att en tillväxtföratses inom anläggnings-, ombyggnads- och underhållssektor-eraa fellerbyggnadsinvesteringaraa och 1993. Efterflera års stark expansion minskade näringslivets investeringar med närmare2% 1990. fortsatte fellet i snabb takt, med . Nedgången iindustriinvesteringaraa var då särskilt markant. Diagram8:1 Näringslivets investeringar. Miljarder kr., 1985 årspriser. 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 \..... ;;;;;:-.................... -:-- ---"X/ 1991/92:100 Bil. Källor:Statistiska centralbyrån, och fmansdepartementet. Tabell8:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet Industri Basindustri Verkstadsindustri Övrig industri 51,0 12,9 20,0 18,1 121,4 -4,0 -7,5 -2,1 -3,5 -0,6 -19,0 -35,0 -20,0 -6,5 -13,0 -6,0 -23,0 -1,0 -2,4 -7,3 -1,7 -1.0 -1.8 -14,8 -14,9 -14,9 -7,0 -6,8 -7,1 Källor: , och fmansdepartementet. Industriinvesteringarnaminskade 1990 , . blev fellet hela19%. Dålig lönsamhet, lägre kapacitetsutnyttjande och produktion samten kontinuerligt försämrad konkurrenskraft sedan mitten av 1980-taletmedverkade till ett betydligt mer dämpatinvesteringsklimat. Nedgången var speciellt kraftig inom bas- och verkstadsindustri.Inom s.k. övrig industri bromsades nedgången av den positiva utvecklingen inomlivsmedels- och petroleumindustrin. 5 Riksdagen1991/92. 1 saml Nr 100. dämpas nedgången i industrinsinvesteringar till . Fallet inom basindustrin fortsätter medan minskningeninom verkstadsindustri avstannar till följd av transportmedelsindustrinsmarkant stigande investeringar. Trots fellande industriinvesteringar tre är irad överstiger nivån på de totalainvesteringama 1992 med god marginal den nivå som rådde under föregåendelågkonjunktur. När det gäller investeringskvoten, som speglar investeringamasnivå i förhållande till produktionen, är dock skillnaden mot föregäendelågkonjunktur något mindre. Diagram8:2 Investeringskvot i industrin. Bruttoinvesteringarsom andel av förädlingsvärde. 1991/92:100 Bil. 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 Källor:Statistiska centralbyrån, och fmansdepartementet. Investeringarinom övrigt näringsliv (exkl. affärsverken) följde industrins mönster ochminskade 1990 och 1991. Samtligabranscher berördes av nedgången, men den var särskilt markant inom finans- ochfestighetsförvaltning samt inom byggbranschen. Även 1992 beräknas felletinom näringslivet bli nästan lika stort. Det strama kreditläget och föratsedda högre realräntor, vilka höjeravkastningskraven pä festigheter, medverkar starkt till detta förlopp.De områden som utvecklas gynnsamt relativtsett är varahandel, hotell och restaurang samt elbranschen. De stetligaaffärsverken ingår definitionsmässigt i övrigt näringsliv. Till följd avsatsningaraa pä infrastrakturinvesteringar föratses sterkt stigande investeringar inom denna sektorsamt en fortsatt expansion följande år, främst inom stetens järavägaroch . Det är också infrastrakturinvesteringaraa som drar upp destetliga investeringaraa. Sammanteget föratses därmed investeringaraa i övrigtnäringsliv inkl. stetliga affärsverk fella 1992 för att sedan stiga medca 1993. Näringslivets investeringar, sett som andel av BNP, beräknas därmedligga lägre 1992 jämfört med den högste nivån på 14,somuppnåddes i slutet av 1980-telet. Tabell 8:3 Offentliga investeringar 1990,löpande priser 1991/92:100 Bil. Statligamyndigheter 10,4 9,9 0,4 18,7 4,0 20,5 5,9 0,2 14,6 10,8 Staten 30,9 7,2 0,2 15,9 8,5 Kommunala myndigheter 22,4 -8,7 5,2 1,0 -0,0 Kommunala affärsverk 4,5 -1,1 -3,0 9,1 0,1 Kommunema 27,0 -7,5 3,7 2,3 -0,0 Totah 57,9 0,3 1,8 9,9 5,0 Källor: , statistiska centralbyrånoch fmansdepartementet. Bostedsinvesteringaraahar legat på en mycket hög nivå . Mellan 1986 och 1990mer än fördubblades nybyggandet medan ombyggnadema minskades genomrestriktioner. Även 1991 steg den totelainvesteringsvolymen, med . Orsaken är främst den höga igångsättningen av nya lägenheter somtill viss del resulterade i investeringsaktivitet . Dessutom ökadeombyggnadema av bostader till följd av att regeringen i stor utsträckninganvände sig av möjligheten att av arbetsmarknadsskäl medge lägre s.k.garanterad ränta för enskilda projekt. Nybyggandet av bostader nådde 1990 en rekordnivådå 69 000 lägenheter påbörjades. Nedgången av byggandet inom övrigasektorer bidrog till att bostadsproduktionen inte längre hindrades av brist påarbetskraft. Investeringsvolymen steg med 1990. påbörjades ca 54 000 nya lägenheter, en minskning med över20%. Tecken på en sjunkande bostadsefterfrågan har noterats, t.ex. stegantalet lediga lägenheter hos allmännyttiga bostadsföretag markant från ca 4000 till ca 11 000 . uppskattar det totala antalet lediga lägenheter till ca 20000. Efterfrågan pä bostader minskade framförallt utanförstorstadsområdena. 70000 60000 50000 40000 30000 Diagram 8:3 Antalouthyrda lägenheter respektive antal påbörjade lägenheter Prop. 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Anm:Antalet outhyrda lägenheter avser resp. år samt antalet outhyrda lägenheter hos allmännyttan i september1991. Antalet påbörjade lägenheter omfattar både flerfamiljshus ochsmåhus. Källor: och fmansdepartementet. föratses en kraftig dämpningav nybyggandet av bostader, 1992 och 26,1993. Orsaken är delsde effekter konjunkturläget, med stigande arbetslöshet, får på efterfrågan ochdels strakturella förändringar. Breddningen av mervärdeskatten, höjda festighetsskatter, minskade räntebidrag,minskningen av ränteavdragens värde,sänkta investeringsbidrag och förväntningar om höjda realräntor innebären relativprishöjning för boendet som dämpar efterfrågan. Dessutom tillkommerett stramare kreditläge samt en allmän osäkerhet om hur stödet tillbostadsproduktionen ska utformas . Antalet påbörjade lägenheter förutses avte 1992 till 37 000 och minskaytterligare 1993 till knappt 30 000, vilket ligger i Imje med boverketssenaste bedömningar. Ombyggandet avbostader minskade med , vilket var en effektav de regleringar som infördes successivt för att dämpaöverhettningen på byggmarknaden. ökadeombyggnadsinvesteringaraa med i storleksordningen 6,. Låneansökningaraahar stigit i samband med att en lägre s.k. garanterad ränta medgivits, 3,mottidigare 5,. Från permanentasden lägre nivån i samband med att vissa delar av ombyggnadsverksamhetenjämstalls med nyproduktion vad gäller kapitalkostnadsregler. Samtidigtkommer dock en mindre andel av kostnadema för ombyggnadema att berättiga tillräntesubventioner. Detta är en av orsakematill den starka uppgången av ansökningar . Investeringsuppgångenberäknas fortsätta 1992, med , för att kvarstapä en oförändrad nivä 1993. Orsaken till uppgången är främst det uppdämdabehov som finns bl.a. inom s.k. miljonprogram. Diagram 8:4 Bostadsinvesteringar. Miljarderkr., priser. 1991/92:100 Bil. Källor: ochfinansdepartementet. Sammantaget är det totala bostadsbyggandetovanligt svärföratsägbart. Det finnsett antel faktorer som verkar neddragande. utvecklas hushållens inkomster relativt gynnsamt, vilketdämpar fellet i efterfrågan och kan förhindra ett ras. De totela bostadsinvesteringaraaföratses fella med 16,1992 och med ytteriigare 15,1993. Bakom denna nedgång döljer sig en omfördelning av byggandetfrån nybyggnad till ombyggnad. Det föreligger sannolikt inte någrastörre problem att överföra arbetskraft frånden ena sektora till den andra. Ombyggnadssek-tora anses vara mer arbetskraftsintensiv och sysselsätta en störreandel hantverkare, vilket i någon mån motverkar uppgången iarbetslösheten. 1990, löpande priser 3,0 7,0 -2,0 -30,0 -25,0 -36,8 -26,5 -24,0 -30,5 -13,0 -13,8 -9,5 6,5 -3,2 50,2 15,0 22,0 -5,3 -7,5 -16,5 -15,5 Källor: , statistiska centralbyrånoch fmansdepartementet. 8.3 Byggnadsverksamheten Prop. Aktiviteten mombyggnadsverksamheten, som började visa tecken på avmattning ,fortsatte att sjunka . Byggnadsinvesteringaraa började fella underandra och nedgången fortsatte 1991, med . Arbetslöshetenbland byggnadsarbetare uppnådde de nivåer som rådde under förralågkonjunkturen, avkassamedlemmaraa. Arbetslösheten steg mest bland personer utanyrkesutbildning. Det förefeller också vara svårigheter att överhuvudtaget fåfäste på arbetsmarknaden bland de nyutbildade som ännu inte hunnit fä någon yrkeserferenhet. Det senare kan eventuelltvara en delförklaring till varför den dramatiskaarbetslöshetsutvecklingen inte återspeglatstydligare i sysselsättningsutvecklingen inom byggbranschen eftersom de nyutexaminerade aldrig registrerassom sysselsatte. 1 SCB:s stetistik ingår också andra grapper inombyggsektora än byggnadsarbetare, som tjänstemän och olika typer avhantverkare. Dessa har traditionellt en lägre arbetslöshet än byggnadsarbetare.Bristen pä arbetskraft har helt försvunnit enligt konjunkturinstititutetsbyggbarometer. Enligt denna räknarbyggföretagen också med en fortsatt försvagningav konjunkturen. Orderstockaraa väntas minska liksom sysselsättningen. Byggnadsinvesteringaraa har reglerats ivarierande grad då ramar för s.k. övrigt byggande (alltbyggande utom bostadsbyggande) och kvoter för ombyggnader av bostader infördes.Syftet var att dämpa efterfräge- och kostnadstrycket på byggmarknaden samt attfrigöra resurser till nybyggande av bostader. Dessa regleringar avvecklades . Åtgärderaa som var riktademot ombyggnadsverksamheten medverkade till den kraftiga nedgång sominträffede . noterades en uppgång som föratses fortsätta1992 och plana ut . Effekteraa av regleringaraa mot övrigt byggande,som utökades med investeringsskatt på s.k. oprioriterat byggandei storstaderaa (byggande exklusive bostadsbyggande och byggande för industrins behov), är svårare att särskilja. Borttagandet avregleringaraa väntas dock mte fä nägonexpansiv effekt på investeringaraa med tanke på det allmänt svagaefterfrågeläget i ekonomin. Inom särskilt industri, byggnadsindustri ochövrig fastighetsförvaltning väntas en fortsatt minskning. Sammanfettningsvis avstannade ökningen avbyggnadsinvesteringaraa totalt sett 1990 efter att ha stigit med närmare20% . Under andra hälften av 1990började den nedgång som fortsatte 1991, då ett fell pä noterades. Främstbidrog näringslivets investeringar till denna utveckling tillsammans med de kommunala investeringaraa. Reparations-och underhållssektora utvecklades dock relativtstarkt, med nännare , vilket bromsade nedgången i den totalabyggnadsverksamheten till . är det fräinst nybyggande avbostader som feller, föratom näringslivets investeringar. Det finns dock ävenfektorer som verkar i positiv riktning. Hithör ombyggnadsinvesteringaraas expansion, uppgången inom statligaaffärsverk och myndigheter till följd av sats- ningaraa pä infrastruktur samt enfortsatt tillväxt inom underhålls- Prop. 1991/92:100 sektora. Tillväxten av byggandet föratses således främst ske inom Bil. 1.1 anläggnings-,ombyggnads- och underhällssektoreraa. Totalt feller byggnadsinvesteringaraamed 1992 och med 1993. Inräknas också den expansiva reparations-och underhållssektora dämpas nedgången av byggnadsverksamheten till ca 5 resp.ca 3%. Byggnadsinvesteringar därav näringslivet myndigheter bostäder 160,1 61,7 23,8 74,6 0,4 -1.0 -2,5 -4,8 -14,9 -2,2 4,0 -8,8 -6,8 -16,5 -5,1 -15,5 -2,0 -5,1 -3,0 Källor: , statistiska centralbyrånoch . kännetecknades aven kraftig och ihållande lageraweckling. Totalt sett minskades lagren med ca55 miljarder kr (priser). Denna avveckling var koncentrerad tillindustrin och partihandeln. Industrins lagerkvot, dvs. kvoten mellan lager ochproduktion, halverades i det närmaste underdenna period. Inom partihandeln skedde speciellt stora neddragningar avspannmålslagren samt av lagren av oljor och bränsle. -31,1 -4,5 -20,4 -54,9 -0,1 -1.0 0,1 -0,7 -1,0 -0,5 -6,2 -0,1 -3.5 -2,5 -12,8 -0.4 -4.2 -0,2 -1.5 -0,8 -7,1 -0,8 Källor: , konjunkturinstitutetoch fmansdepartementet. 1 takt med den successiva avmattningen avindustrikonjunkturen skedde en visslagerappbyggnad i industrin. Sålunda ökade färdigvaralagren med närmare5 miljarder t.o.m. . Denna lagerappbyggnad varemellertid blygsam vid en jämförelse med motsvarandefås i tidigare konjunkturaedgångar. nu snabbare till den svagareefterfrågan än vad som varit fellet tidigare. 1991/92:100 Både denstrakmrellt fellande lagerkvoten under 1980-telet samt det Bil. 1.1produktionsmönster som tillämpats i den innevarande konjunkturnedgångenillustrerar den nya syn pä lager och lagerhållning som eteblerats på senare år.Lagertrimning och vaksamhet mot onödig lagerhållning har sålunda fått högprioritet. som industrilagren steg fortsattehandelslagren att minska. De totela lagerinvesteringaraablev därmed negativa även dessa är. Härvidlag har nationalräkenskaperaareviderats, eftersom det tidigare angavs att lagerinvesteringaraa 1990var positiva för förste gången . Lageraeddragningaraa1991 var mycket kraftiga. Under I:a var minskningen över 10miljarder kr.