prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Insatser för flyktingar och invandrare avser delsmedel till förhöjt rekryteringsstöd i syfte att underlätta värvning avsvenskundervisning och arbete , dels andra åtgärder som underlättar för flyktingar ochinvandrare att få arbete. Inskolningsplatserna syftar till att ge ungdomar, i första hand i åldrama 18 och19 år, tilllallig sysselsättning. Stödet kan utgå dels för avtalad inskolningsplats,dels för särskild inskolningsplats. Bidrag till handledare för ungdomar lämnas till arbetsgivare för handledningav ungdomar som anställs på avtalad inskolningsplats, medrekryteringsstöd eller på utbildningsvikariat. AMSföreslår i sin anslagsframställning för /93 att de nuvarande efterfrågepåverkande åtgärderna samt de särskilda åtgärdema för arbetshandikappade ersätts med två slags arbetsgivarbidrag. bidraget, allmäntanställningsstöd, skulle vara tidsbegränsat, och ersätta Prop. 1991/92: 100nuvarande rekryteringsstöd, beredskapsarbete av icke investeringska- Bil. 11 raktär, medflyttandebidrag och bidrag tillhandledare för ungdomar. Det andrabidraget, särskilt anställningsstöd, skulle avse mer långvariga anställningar, och ersätta lönebidrag, bidrag tillskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare,strukturstöd inom byggarbetsmarknaden och bidrag till arbetsbiträde. Enligt AMS bör bidrag till utbildning i företag, tillfälligtinvesteringsstöd (ersätterinvesteringsarbeten), inskolningsplatser och arbetshjälpmedel åt handikappadekvarstå som särskilda åtgärder. 1 sin anslagsframställning redovisar AMS, ikostnadsnivån , tre alternativaförslag till medelsbehov underanslaget. Kostnaden för de tre förslagen uppgår till 11798, 16514 resp. 19387 milj.kr. Detta, tillsammans med antagen volym utbildningsvikariat, skulleenligt AMS innebära att 90000, 115000 resp. 135000 personer i genomsnittper månad skulle kunna erbjudas en konjunkturberoende arbelsmarknadspolitiskåtgärd. 1 följande tabell redovisas AMS förslag tillfördelning, i det högsta alternativet, av kostnadema för och antaletpersoner i genomsnitt i deåtgärder som ingår under anslaget samt för utbildningsvikariat. Arbetsmarknadsutbildning(1) Inskolningsplatser(2) Övrig verksamhet(3) (1)Varav 18 000 personer i utbildning inom det reguljära utbiIdningsväsendet. (2)Varav 5 000 avtalade inskolningsplatser. (3)Avser utredningskostnader, flyttningsbidrag m.ra., elevsocialverksamhet, bidrag till lönekostnadervid utbildning inom tekoindustrin, försöksverksamhetmed bidrag till utbildning i företag,utbildningsbidrag vid vidgad arbetsprövningoch till ungdomar vid jobb-sökar-aktiviteter,försöksverksamhet med stimulansbidrag, bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet samt insatser för flyktingar och Invandrare. För Övrig verksamhet, med undantag förutbildningsbidrag vid jobb-sökar-aktiviteter,har AMS beräknat oförändrade kostnader. Utbildningsbidraget vidjobb-sökar-aktiviteter har beräknats i förhållande till den kalkyleradevolymen för inskolningsplatser. I det följande redovisas AMS övriga förslag ianslagsframställningen. Dessa berörarbetsmarknadsutbildning, utbildningsvikariat, otraditionella insatser och inskolningsplatser. Vidare redovisasberäknade kostnader för arbetslöshets-och permitteringslöneersättning som inte bestrids under anslaget men som enligt regeringens anvisningarskall redovisas i detta sammanhang. 5 1991/92. 1.1Arbetsmarknadsutbildning Prop.1991/92:100 AMSföreslår i anslagsframställningen dels att bidraget till arbetsgivare för utbildning i företag skallhöjas från högst 40 till högst 60kr., dels utökade möjligheter att använda högskoleutbildning somarbetsmarknadsutbildning. AMSföreslår att regeringen fr. o. m. /93 bemyndigar AMS attför arbetsmarknadspolitiska åtgärder, utöver de medel som anvisas under anslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, använda ett belopp motsvarandeeventuell skillnad mellan beräknade och faktiska kostnader förutbildningsvikariat. AMS pekar på att behovet av deotraditionella insatserna har ökat på grund av att det kraftigt försämradearbetsmarknadsläget drabbar vissa ortersärskill hårt. AMS föreslår därför att 200 milj. kr. anvisas för otraditionellainsatser med den inriktning av medlen som angavs budgetproposition. AMSföreslår att ungdomar som har fått sin skolgång avbraten eller förlängd pågrund av psykisk störning eller till följd av psykiatrisk vård skall fåvara i särskild inskolningsplats upp lill25 ärs ålder. Även ungdomar som på annal sätt har en dokumenterad, långvarigkontakt med den psykiatriska vården och som har svårt att få arbete bör fådenna rätt. AMS föreslår vidare att lagen (1989:425) omsärskilda inskolningsplatser hosoffentliga arbetsgivare ändras så att bidragen för särskilda inskolningsplatserkan hanteras på samma sätt som övriga bidrag, dvs. så att arbetsgivaren betalarin arbetsgivaravgiften på lönen i stället för att riksförsäkringsverketgör detta. Bidraget tilladministration bör sänkas från till av lönekostnaden. AMSberäknar att kostnaderna för kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) kommer att någotöverstiga 600 milj. kr. under /93. AMS beräknar vidare att utbetalningen avstatsbidrag till arbetslöshets kassorna under /93 kommer att något överstiga 17 miljar der kr. Mot bakgrand av den stigande arbetslösheten under /92 antar AMS att arbetslösheten blandkassamedlemmar kommer alt motsvara ca per medlem. Med antagandet att den årliga öknings takten för genomsnittligt utbetaladdagpenning kommer att vara 1993 beräknarAMS att den genomsnittligt utbeta- 66 lade dagpenningen kommer atluppgå till ca . 1991/92:100 1992/93. Kostnaderna för permitteringslöneersättningberäknas av AMS något överstiga 180 milj.kr. under /93. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna som innebär statsbidrag till arbetsgivareför lönekostnader har byggts upp under en lång rad av år, vilket harresulterat i en mängd olika regler och bidragsnivåer. Liksom AMS anser jag att en förenkling av dessa regler bl.a.skulle medföra en enklare ärendehantering och en mer rationelladministration. En fundamental förändring av ålgärdssystemet somdetta är frågan om måste dock ges enmer omfattande och genomgripande analys. Regeringen har därför givitriksrevisionsverket (RRV) i uppdragatt se över de åtgärder som innebär statsbidrag till arbetsgivare, med syfteatt ge förslag till förbättringar och förenklingar som ökar dessa åtgärders effektivitet och stimulerar denenskilde i åtgärd att snabbt återgå ireguljärt arbete eller vidareutbilda sig. RRV skall redovisa sina förslag senastden . Kostnaderna under anslaget för nästa budgetår förde utbudsstimuleran-de åtgärderna harjag beräknat till 14 310,6 milj. kr.För de efterfrågepåverkande åtgärderna under anslaget har jag beräknat5 296,0 milj.kr. Av medlen under anslagetbör regeringen disponera 60 milj.kr. Av dessa bör 50 milj.kr. användasför särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser på utsatta orter m.m. och 10milj.kr. för olika utvecklingsprojekt inom arbetsmarknadspolitiken.Vid beräkningarna av kostnaderna för beredskapsarbete, rekryteringsstöd ochinskolningsplatser har jag tagit hänsyn till införandet avarbetsgivarperioder i sjukförsäkringen fr.o.m. den I januari 1992.Arbetsgivarperioderna innebär att arbetsgivarna får svara för kosinaderna för sjuklön till sina anställda under de första 14 dagama av en sjukperiod. Även kompensationen tillarbetsgivarna för de ökade kostnaderna, i form av en sänkning avarbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen, har beaktats vidberäkningarna. 1 följande tabell redovisas anvisade medel inkl.medel på tilläggsbudget I /92 (Bå 91/92) och mina nu beräknade kostnader (exkl.mervärdesskatt) för /93 (Bå 92/93), samt antalet personer i genomsnittper månad fördelat på konjunkturberoende åtgärder. 1991/92:100 Bil. Bidrag till utbildning i företag Bidrag till utbildning i företag, försöksverksamhet Bidrag till lönekostnader vid företagsutbildning, försöksverksamhet Elevsocialverksamhet vid arbetsmarknadsutbi Idning Utbildning av anställainom TEKO Insatserför flyktingar och invandrare Bidrag till handledare för ung-doraar Bå 91/92 Bå 92/93 tal kr.) tal kr.) 000(1) 17 352 412(2) 19 606 575(3)138 700 (1)Utbildningsvikariaten bekostas inte frånanslaget raen räknas in i de konjunkturberoende åtgärderna. (2)Av medlen har 3 285 milj.kr.anvisats på tilläggsbudgetI. (3)Härtill kommer kostnaderna förutbildningsvikariaten sora innebär avdragpå arbetsgivaravgifterna på ca 3300 milj.kr. Medelsbehovet förutredningskostnader har jag efter pris- och löneuppräkningar beräknattill 9,1 milj.kr. 2.3 Flyttningsbidrag m. m. Ettantal flytlningsbidrag lämnas som försöksverksamheter. Dessa är merkostnadsbidrag, medflyttandebidrag, fria hemresorför kulturarbetare och vissa nordiskasökanderesor. När det gäller personer som söker arbete i eller finns det enöverenskommelse mellan om att sökanderesor beviljasi båda riktningarna. bosatta i och somsöker arbete i kan beviljas Prop. 1991/92:100 sökanderesor. Med hänsyn till arbetsmarknadsläget finns det inte någon anledning att fortsätta försöksverksamhetema med sökanderesorför personer bosatta i och . Dessa verksamheter bör därförupphöra fr.o.m. nästa budgetår. De övrigaförsöksverksamhetema föreslår jag få fortsätta under /93. Det minskade antalet lediga platser medför attrörligheten på arbetsmarknadenminskar. På grand härav och med hänsyn till mitt förslag att slopa sökanderesor frånDanmark och beräknar jag ett minskat behovav medel för flyttningsbidrag. För nästa budgetår bör 200,0 milj. kr. (-34,4 milj. beräknas för detta ändmål. Ibeloppet ingår I milj. kr. för inlösen av fastigheter och bostadsrätter. Under /91 deltogtotalt 142000 personer i arbetsmarknadsutbildningvarav ca 93000 i den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen, ca 18 500i utbildningar i det reguljära utbildningsväsendet och 30500 iutbildning i företag. Det innebär en ökning med 38000 dehagare jämfört med föregående budgetår och den största utbildningsvolymensedan 1970-talet. 1 genomsnitt omfattade arbetsmarknadsutbildningen, exkl. utbildning i företag, 42 300deltagare under budgetåret. Av AMS årsberättelse överarbetsmarknadsutbildningen för /91 framgår det vidare attlänsarbetsnämndema i valet mellan olika utbildningsformer prioriteratden särskilt anordnade utbildningen, som markant har ökat sin andel avarbetsmarknadsutbildningen i jämförelse medtidigare budgetår. Detta her emellertid medfört att utbildningsvolymen under budgetåret blivit lägre än vad som beräknatsvid medelsfördelningen till AMS. Omarbetsmarknadsutbildningen skall få den omfattning, i totalt antal deltagare, som beräknats måste det beräknadeantalet utbildningsveckor i detreguljära utbildningsväsendet utnyttjas, som den beräknade genomsnittligakurstidens längd inte ökar. Av samma skäl måste kapacitetsutnyttjandet inom deupphandlade utbildningarna öka, som den beräknade genomsnittliga kurstidens längd inte överstiger . Yrkesutbildningamasandel minskade under /91 och utgjorde avarbetsmarknadsutbildningen exkl. utbildning i företag. Av de teoretiskautbildningama var hälften direkt yrkesförberedande, medan en tredjedel bestod av orienterande kurser och svenska för invandrare. Till de positiva resultaten hör att dengenomsnittliga faktiska utbildningstidenhar förkortats. Det har sin förklaring i att de nya sökandegrap-perna ofta haren yrkesutbildning och enbart behöver en komplettering av sina kunskaper i formav kortare teoretisk eller praktisk fortbildning för att stärka sinställning på arbetsmarknaden. Tillde negativa resultaten hör att den genomsnittliga arbetslöshetstiden, före utbildningens start,harblivit längre, vilket delvis sammanhänger med Prop. 1991/92: 100 den stora tillströmningen av nya sökande. Därtillkan läggas att andelen av Bil. 11 de nyutbildade som hade en anställning etthalvår efter fullföljd utbildning har minskat som en följd av detförsämrade arbetsmarknadsläget. Det innebär en ökad kostnad per person som fåttarbete efter fullföljd utbildning. Det är väsentligt att andelen yrkesutbildningarhålls på en hög nivå. Länsarbetsnämnderna måste därför vid upphandlingen avutbildning prioritera yrkesinriktade utbildningar. Den omfattandeutbildningsvolymen får heller inte medföraatt utbildningarnas innehåll och kvalitet åsidosätts eller att prövningen avvilka personer som skall erbjudas utbildning försämras. Jag förutsätter att AMS bevakar att utbildningen håller högkvalitet och svarar mol behoven på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsutbildningens fördelningspolitiskaprofil har huvudsakligen svarat mot satta mål. De kortutbildade har fortsattfått del av utbildningsinsatserna istörre utsträckning än andra grapper. Detsamma gäller flyktingar och invandrare samt arbetshandikappadesom i förhållande till sin andel avde arbetslösa totalt har utgjort en högre andel i utbildning. De arbetshandikappadesdeltagande i reguljäratbildning visar emellertid på en starkt negativ utveckling i förhållande tilldet mål som satts upp, dvs. att minst hälften av utbildningen skall gå tillarbetshandikappade. AMS måste noga beakta de arbetshandikappades behovav utbildning. Bidrag till utbildning i företag omfattade under förra budgetåret främst s.k.flaskhalsutbildningar inom tillverkningsindustrin. av deltagama deltog i utbildning på grand av varsel omuppsägning eller permitte-ring. Den genomsnittliga utbildningstiden var kortareän , vilket sammanhänger med att av de anställda deltog iutbildningar som var kortare än 40limmar. En uppdelning av dem som påbörjade ulbildning under budgetåret påarbetsgivarkategorier visar att var anställda i annan än statlig ellerkommunal verksamhet. Särskildamedel har för innevarande budgetår beviljats AMS för att bedriva två försöksverksamheter, dels medstimulansbidrag till arbetssökandesom utbildar sig för och tar anställning i verkstadsindustrin, dels med elt särskilt stöd till kompetensutveckling av anställda i industriföretag. Bakgranden till beslutet om stimulansbidrag var den stora efterfrågan på arbetskraftinom verkstadsindustrin och svårigheten att rekrytera arbetssökande till utbildningar inom detta område. När försöksverksamheten startadehade emellertid föratsättningarna på arbetsmarknaden drastiskt förändrats. 1 den redovisning överförsöksverksamheten som AMS har lämnat är slutsatsen attstimulansbidraget inte har haft någon avgörande effekt på rekryteringen tillverkstadsutbildningama. Försöksverksamheten för att stimulerakompetensutveckling i företagen innehöll bl.a. krav på att företagenskulle förändra arbetsorganisationen för att skapa en lärande organisation. Totalt harförsöksverksamheten omfattat I 257 anställda i 30 företag. Den övervägande delen av företagen var verkstadsföretag med färre än 100 anställda, som helt eller delvis producerade för exportmarknaden. Utbildningarna omfattade bådeokvalificerade arbetare och kvalificerade Prop. 1991/92: 100 yrkesarbetare. 1 medeltal deltog av deanställda i utbildningen. 1 åtta Bil. 11 av företagen fick samtligaanställda del av kompetensutvecklingen. De flestaföretag som deltagit har varit inne i ett dynamiskt skede och baseratkompetensutvecklingen på konkreta organisatoriska och tekniska förändringar. 1 elva företag genomfördes tekniska förändringaroch i 15 företag både tekniska och arbetsorganisatoriska förändringar. Dessa två försöksverksamheter skall avslutas vidutgången av innevarande budgetår.Jag finner inte skäl att föreslå någon förlängning av verksamheterna. Mot bakgrand av vad jag har anfört i detföregående om arbetsmarknadspolitikens inriktning börarbetsmarknadsutbildningen bibehållas på enhög nivå. Jag räknar med att 75000 personer i genomsnitt behöver erbjudas arbetsmarknadsutbildning i olikaformer under /93. Merparten av resurserna förarbetsmarknadsutbildning bör beräknas för särskilt anordnad utbildning. Densärskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen bör under nästa budgetår beräknas för 48000 deltagare varje månad.Denna volym bör kunna tillgodose behovet av såväl grandläggande ochkompletterande yrkesutbildningar som orienterande, vägledande ochallmänteoretiska kompletteringar inför yrkesutbildningen. Vid mina medelsberäkningar har jag utgått från attden genomsnittliga utbildningstiden inte skall överstiga , vilketinnebär att totalt ca 150000 personer kommer att få tillgång till särskiltanordnad arbetsmarknadsutbildning under nästa budgetår. Jag vill här framhålla vikten av att dearbetssökande snabbare än kommer in i utbildning. Det arbete som AMSbedriver för att stödja och utveckla upphandlarkompetensen hoslänsarbetsnämndema måste därför intensifieras, främst i de län som har delängsta arbetslöshetstidema före påbörjad utbildning. Medelsbehovetför särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning under /93 beräknar jag till 5 708,2 milj.kr. förupphandling av kurser och till 5 671,1 milj.kr. för utbildningsbidragtill deltagama. I beloppet för upphandling avkurser ingår även medel för den försöksverksamhet med särskilda stödinsatser för kursdeltagare i en för sitt könotraditionell arbetsmarknadsutbildning, som enligt beslut om jämställdhetspolitikeninför (prop. 1987/88:105, AU17, rskr. 364) skall pågå . 2.4.2 Arbetsmarknadsutbildning i det reguljärautbildningsväsendet m. m. Arbetsförmedlingensmöjlighet att bevilja utbildningsbidrag för utbildning i det reguljära utbildningsväsendetgör att mer speciella utbildningsbehov kan tillgodoses för främstarbetshandikappade, flyktingar och invandrare samt lokalt bunden arbetskraft. Enligt min bedömning börutbildningsbidrag till sådan utbildning beräk- Prop. 1991/92:100 nas för ca enmiljon veckor, vilket möjliggör en omfattning av ca 19000 Bil. 11 deltagarevarje månad. Jag har vid mina medelsberäkningar utgått frånatt den genomsnittliga utbildningstiden inte skall överstiga , vilketinnebär att totalt ca 34 500personer kan få tillgång till dessautbildningsbidrag under budgetåret,dvs. 3 500 fler än vad som förordades budgetproposition. AMS harföreslagit att möjligheten att få använda högskoleutbildning som arbetsmarknadsutbildning skall utökas. AMSvill att länsarbetsnämnderna skall få möjlighet att såväl upphandlahögskoleutbildningar som beviljautbildningsbidrag för högskoleutbildningar . Vidarebör utbildningens inriktning få omfatta alla områden som arbetsmarknadsverketidentifierar som bristområden. En markantökning av utbildningsplatsema vid högskolan har skett under innevarande budgetår, för att dels kunna ge fler en möjlighettill påbyggnadskurser vid högskolanoch därigenom tillgodose den lokala efterfrågan på vissa yrkeskategorier, delskunna ge fler ungdomar en möjlighet lill inträde vid högskolan. Denna ökning av utbildningsplatserna vidhögskolan bör även tillgodose debehov av högskoleplatser som enligt AMS finns för vissa arbetssökande, somkan behöva komplettera sin tidigare utbildning. Jag är därför inte beredd att tillstyrka AMS förslag om ökademöjligheter till arbetsmarknadsutbildning på högskolenivå. Enligt debestämmelser som gäller för den utbildningsom högskolan anordnar på uppdrag av företag, organisationer eller myndighetersamt för samhällets behov av arbetsmarknadsutbildning får utbildningeninte motsvara någon allmän utbildningslinje. Skälenhärtill ar bl. a att det inte skall gå att köpa sig förbi det allmänna ansökningsförfarandeleller den kö som kan ha uppstått på grand av platsbrist. Medelsbehovetför utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära ulbildningväsendet under /93 har jag beräknattill I 817,5 milj.kr. 2.4.3Bidrag till utbildning i företag Bidrag till utbildning i företagär en betydelsefull form av utbildning, främstsom ett stöd till kompetensutvecklingi de små och medelstora företagen. I det nuvarande konjunkturläget ärbidraget dessutom ett viktigt alternativför att förhindra att lagda varsel om uppsägning eller permit-teringverkställs. Jag bedömer ett behov av bidrag tillutbildning i företag som omfattar ca 8000 personer . Vid enberäknad genomsnittlig utbildningstid innebär det att ca 58000anställda, under budgetåret, kan få kompetenshöjande utbildning. AMS har föreslagit att bidraget förutbildningskostnader till arbetsgivarna skall höjas från högst 40 kr.till högst . Jag är inte beredd att tillstyrka förslaget. Vid utbildning av anställda inomtextil- och konfektionsindustrin kan 72 ersättning lämnas tillarbetsgivare även för lönekostnader med högst . 1991/92:100 pertimme. Jag vill erinra om att detta särskilda stöd har varit en del i det Bil.11 treårsprogram för tekoindustrin som löper ut i och med innevarande budgetåroch därför upphör. Som en försöksverksamhet under innevarandebudgetår får bidrag lämnas till arbetsgivare inomtillverkningsindustrin med högst . för lönekostnader vidutbildning av anställda. Jag finner inte skäl attföreslå någon förlängning av denna försöksverksamhet. Medelsbehovet för bidrag till utbildning i företag har jag beräknat till 612,5milj.kr. Den elevsociala verksamheten inomarbetsmarknadsutbildningen består av tvådelar, dels den hälsovårdande och kurativa verksamhet som bedrivs som uppdragsverksamhet av AMU-grappen ochupphandlas tillsammans med utbildningen, dels den boendeservice tillkursdeltagarna som AMS själv svarar för. AMS fick i uppdrag av den dåvaranderegeringen att avveckla sitt boendeansvaroch den boendeservice som bedrivs i samband med arbetsmarknadsutbildning. Av den delrapport som AMS kommit in med framgår att de nedskämingar somålagts arbetsmarknadsverket under /91 i stort sett har kunnatuppnås. Flertalet länsarbetsnämnder har i det närmaste helt avvecklat sittboendeansvar. I fem län görsbedömningen att det inte är möjligt att helt avveckla elevbostäderna. AMSframhåller emellertid sin avsikt att tillsammans med dessa länsarbetsnämnderklara ut hur en avveckling skall kunna ske fram till /94. Avvecklingen av boendeservicen innebär bl.a. attde tidigare hyres-subventionerna harslopats. För att deltagarna skall få en skälig ersättning för sitt boende utanför hemorten föreslår jag därfören höjning av traktamentsbeloppetfrån 98 till . Kostnaden härför beräknarjag till 10,5 milj.kr. Jag harinkluderat denna höjning vid min beräkningav kostnaderna för utbildningsbidrag vid särskilt anordnad utbildningoch vid utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Jag räknar medatl den fortlöpande avvecklingen av boendeservicen även under /93 kommer att medföra minskade personalkostnadersom i stort täcker traktamentshöjningen. Vid min beräkning av medlen för AMS boendeservice har jag därförräknat av 7,8 milj. kr. under dettaanslag, saml 3,4 milj. kr. under anslaget B I. förvaltningskostnader. Det totala medelsbehovet för elevsocial verksamhetunder nästa budgetår beräknar jag till 66,4 milj. kr. 2.5Utbildningsbidrag Prop.1991 /92:100 Innanjag går in på mina beräkningar av medelsbehovet för utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning under nästabudgetår vill jag erinra om att regeringen har fastställtnivåeraa för utbildningsbidragen för år1992. Bidragen har därvid anpassats till löneutvecklingen för vuxna arbetare inomegentlig industri. Utbildningsbidraget är högst . för den som är berättigad till ersättning frånarbetslöshetskassa. För den som ärlägst och inte har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa samtför ungdomar som är och deltar i särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning är bidraget . I övriga fall är bidraget . Den totala kostnaden för utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning, inkl. denav mig föreslagna traktamentshöjningen, beräknar jag lill 7488,6 milj.kr. under nästa budgetår. Härav avser5 671,1 milj.kr. utbildningsbidrag vid särskilt anordnad utbildning och 1817,5milj.kr. utbildningsbidrag vid utbildning i det reguljärautbildningsväsendet. Jag har då beräknatantalet deltagare i särskilt anordnad utbildning till 150000 meden genomsnittlig utbildningstid och 34500 deltagare i utbildning idet reguljära utbildningsväsendet med en genomsnittlig utbildningstidom . Jagbedömer att utbildningsbidrag vid vidgad arbetsprövning (VAP) bör beräknas för 4000 deltagare under budgetåret1992/93. Beslut om VAP tas direkt avarbetsförmedlingen och får omfatta högst . Verksamheten skall iförsta hand rikta sig till arbetshandikappade sökande.