prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — RRV anser att det bör övervägas omkriminalvårdsverket fortsättningsvis skall utföra sådana transporter som skermed stöd av nämnda lagar på grand av de negativakonsekvenser som transporteraa medför för vård- och behandlingsarbetetinom kriminalvården. Vidare lämnas en rad förslag till åtgärder som kan förbättra statsmakteraas styming av verksamheten inom ramenför ett oförändat huvudmannaskap för transportverksamheten. RRVs rapportskall remissbehandlas. Jag återkommer tillfrågan om hur transportverksamheten kan organiseras i 1993 årsbudgetproposition. ADB-stöd för klientadmirUstrationen () Inom kriminalvårdsverket pågår sedan budgetåret1991/92 en utveckling av ett delsystem för ett nytt klientadministrativt system() på så sätt som angetts budgetproposition (bil. 4, s.97 f). Delssystemet skall ersätta ADB-stödet i det föråldrade KUM/SÖK-systemetoch utformas så att det kan utgöra enförste fristående etepp av . Fullt utbyggt omfetter det planerade systemetflera delsystem som saknar motsvarigheti nuvarande system, bl.a. platsbokningssystem, system för häkten samtvissa ratiner inom anstelts- och frivårdsverksamheten. Medel har beräknats för /93 ienlighet med planen. För investeringar i ADB-utrustning har jag beräknat24 milj. kr engångsvis för detta budgetår Vidare har av medel som frigörs genomrationalisering beräknats 5 milj. kr för att täcka ytterligare kostnader förKLAS samt för en viss allmän ADB-utbyggnadvid kriminalvårdsanstaltema i sambandmed utvecklingen av , i första hand för att de ekonomiadministrativasystemen inom verket skall kunna förbättras. Ö\riga frågor Jag har räknat upp anslagspostenVårdkostnader med 40 milj. kn med hänsyn till utgiftsutvecklingen för s.k. §34-verksamhet, hälso- och sjukvård m.m. Iavvaktan på regeringens slutliga ställning till hur transportorganisationen skall utformas har jagvid uppräkningen av posten inte beaktat kostnadsökningen för transportverksamheten.Jag beräknar anslaget till 2 699 511 000 kn Jag hemställer att regeringenföreslår att till Kriminalvårdsanstalternaför /93 anvisa ett förslagsanslag på 2 699 511 000 kn 1991/92:100 Bilaga 3 1990/91Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. mervärde.skatt 1992/93 Förslag 336792 437 324 368 000 322616 000 401 318 000 Från anslaget betalas kostnademaför 60 frivårdsmyndigheter och 30 övervakningsnämnder samt ersättningar tillövervakare. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader Ersättning åt ledamöter m.fl. i övervakningsnämnderna Bidrag till enskild frivårds-verksamhet 227648 000 (210 771 000) 4 710 000 31 120 000 44 487 000 -I- 54 943 000 (-)- 46 722 000) -I-146 000 + 7 689 000 -I- 15 338 000 -I- 586 000 För insatser mot AIDS har underanslaget anvisats 14 milj. kr för innevarande budgetår Styrelsen föreslår ettoförändrat belopp för /93, varav 4 milj. kr beräknas underförevarande anslag och 10 milj. kn under E 2-anslaget. En uppräkning yrkas avanslags- Prop. 1991/92:100 posten Vårdkostnader med hänsyn till utgiftsutvecklingen för kontrakts- Bilaga 3 vård (-1-20 000 000 kr). Ytteriigare medel begärs för bidrag till (+115 000 kr). Översyn av frivårdensarbetsformer och resurser Sedanhösten 1989 har innehållet i verkställigheten av frivårdspåföljden settsöven Översynen har bedrivits av en arbetsgrapp inom isamarbete med . Arbetsgrappen avlämnade våren 1991promemorian (Ds 1991:10) Fri vårdens arbetsformer och resurser, vilken harremissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena har gjortsoch finns tillgänglig i (dnr 89-2553). Promemorianhar fått ett övervägande positivt mottagande. Flera remissinstanser påtalardock svårighetema att tillämpa normaliseringsprincipen och är mot denbakgranden kritiska till förslag om attaveckla ett frivårdshotell och två inackorderingshem. Jag behandlar idet följande några av de frågor som arbetsgrappen tar upp i promemorian. I likhet medarbetsgrappen och flertalet remissinstanser anser jag att det saknas anledningatt nu förorda några grandläggande förändringar beträffande frivårdens arbetsuppgifter Frivården bör även ifortsättningen ha den dubbla uppgiften att kontrollera och stödja dendömde. Jag delar ocksåarbetsgrappens uppfattning att det är angeläget att formeraa förverkställigheten av skyddstillsyn stramas upp i olika avseenden och attövervakningen får en fesfere straktur än vad den nu har i normalfallet, bl.a. isyfte att öka effektiviteten hos och därmed tilltron till påföljden. Detpågående arbetet med att utveckla olika former av strakturerade åtgärdsprogramför olika klientkategorier i samverkan med ,arbetsmarknadsmyndigheterna och andra samhällsorgan bör således fortsätta ochintensifieras. En sådan inriktning ligger också i linje med dentidigare nämnda personundersökningsreformen som träder i kraft den 1juli 1992. Reformen innebär bl.a. att denuvarande personundersökningama ersätts med yttranden frånfrivårdsmyndigheten. Avsikten är att yttrandena på ett bättre sätt än denuvarande undersökningama skall kunna anpassas efter behoven i varje särskiltfall. Därmed kan frivårdsmyndighetema redan på utredningsstadiet planera vilkaåtgärder som kan genomföras och meddela detta till domstolen.Reformen innebär en ökad arbetsbelastning för frivården. För att frivårdenskall klara av de nya arbetsuppgiftema börde medel som avsätts för personundersökningar föras över fråndomstolsverket till kriminalvården. Jag har beräknat närmare 29 milj. knför ändamålet under anslaget. feststallde en norm som innebär att frivårds- resursema skall beräknas med utgångspunkt från att varjefrivårdshand- Prop. läggare bör ha högst 30övervakningsärenden. I den budgetproposition Bilaga 3 (1982/83:100, bil. 4) som låg tillgrand för ställningstagande sägs att är en mättstocksom kan användas för dimensioneringen av det totala antalet tjänster inomfrivården. Ärendenormen är således en "riksnorm" som tillkomför att resursema inom frivården successivt skulle kunna anpassas till förändringar iärendetillströmningen. I likhet medarbetsgrappen anser jag att det är angeläget att kurma tillämpa den nuvarande ärendenormen. Så länge den ligger fast ger den uttryckför principen att frivården bör få kompensation om ärendetillströmningen ökartotalt sett, vilket i sin tur är en garanti för att kvaliteten i frivårdsarbetet kan upprätthållas. I konsekvens med dettabör således resurseraa på motsvarandesätt minskas om ärendetillströmningen minskarAntalet klienter inom frivården har ökat från 12 500 till 13 000, vilket medfört att överskridits.För att återställa norrrmivån krävs att frivården tillförs medelmotsvarande ytterligare 16 tjänster Jag har beräknat medel för detta underanslaget. Åtgärden har delfinansierats med medel som frigörs genomnedläggningar av frivårdsinstitutioneraa och Luthagsgården, som detinom frivården inte längre finns något behov av. Jag vill isammanhanget erinra om att arbetsgrappen framhåller att avsikten inte har varit att ärendenormen skulle ligga tillgrand för resursfördelningen pä regional och lokal nivå. Arbetsgrappen förordarett mer flexibelt system för fördelningen av resurseraa inom regionerna och frivårdsdistrikten. Även jag vill understryka vikten av att resurseraa inom frivården används så effektivt som möjligt. Detär angeläget att utveckla mer ändamålsenliga principer för resursfördelningeninom regionema och frivårdsdistrikten. Bl.a. finns det särskilt istorstadsregionema behov av att utveckla distriktsövergripande åtgärdsprogramför olika klientkategorier i samverkan medandra samhällsorgan. Detta föratsätter att det finns ett utrymme för enviss specialisering inom frivården och att resurserför genomförandet av programmen kan avsättas inom ramen för tillgängligamedel för löner och utvecklingsarbete. I det föregåendehar jag framhållit att resursema för handläggartjänster bör anpassas till den s.k.30-normen i syfte att upprätthålla kvaliteten i övervakningsarbetet.Frivården bör emellertid inte helt undantas från rationaliseringskrav.Rationaliseringen under anslaget bör beräknas till 1,5 milj. kn /93. Jag förordar i likhet med attrationaliseringsarbetet inriktas på administrationen inom frivården. Flera av de förslag till utvecklingsarbete i syfte att effektivisera frivårdspåföljdensom arbetsgrappen förordar kräver ytterligare resurstillskott. Jag delar arbetsgrappens bedömning. Frivården disponerarunder innevarande budgetår närmare 6 milj. kn för behandlings- och stödåtgärderAnslaget används i stor utsträckning till olika former av utvecklingsarbete men också för andra ändamål,t.ex. för vissa verkställighetskostnaderoch till stöd tillenskilda klienter Jag anser att utvecklingsarbetet inom frivården börges en något högre prioritet i fortsättningen när dessa medelfördelas. Enligt min mening bör 5 milj. Prop. kn av de medel som beräknats för behandlings- och stödåtgärder Bilaga 3 användas för det ändamålet undernästa budgetån För att underlätta tillämpningen avnormaliseringsprincipen bör utvecklingsarbetet inriktas på åtgärder som förbättrarsamarbetet med utomstående myndigheter och organisationer Syftet bör vara attfå till stånd särskilda åtgärdsprogram för vissa klientgrapper, exempelviss.k. Kr Ami-verksamhet samt olika former av drogkurser och andrabrottsrelaterade program. arbetsgrappens förslag bör detockså enligt min mening utvecklas nya metoder för lekmannaövervakaraasmedverkan i frivårdsarbetet. vidare arbetsgrappens uppfattningatt det är viktigt att utvecklingsprojekt straktureras på ett bra sätt samt attverksamheten följs upp och utvärderas i lämpliga former så att resultatenkan bedömas och nyttiggöras. Arbetsgrappens förslag om en översyn avverksamheten vid frivårdens behandlingscentrali har resulterat i ett regeringsuppdrag tillkriminalvårdsstyrelsen . Enligt uppdraget skall kriminalvårdsstyrelseni samråd med och berörda kommuner undersökaföratsättningama för ett utvecklat samarbete i syfte att effektiviserabehandlingsinsatsema för psykiskt störda personer som står under övervakninginom frivården. En försöksverksamhet medsamhällstjänst bedrivs sedan den I januari 1990på fem platser i landet. Anfelet domar där samhällstjänst ålagts har fram till varit 107. De åttafrivårdsdistrikt som omfattas av försöket har under innevarande budgetårtillförts medel för projektledare m.m. förgenomförandet av försöksverksamheten. Somjag tidigare nämnt harregeringen i regeringsförklaringen utlovat att alteraativa påföljder som samhällstjänst och kontraktsvårdskall utvecklas ytterligare. När det gäller samhällstjänst räknar jagmed att kurma föreslå att den nuvarande försöksverksamheten skallutvidgas till hela landet fno.m. Jag har mot den bakgranden beräknat ytterligare 8 milj. kn underanslaget för /93. Anslagsförstärkningenfinansieras med medel som frigörs genom rationaliseringar inomkriminalvården. Frågan om hur samhällstjänsten börutformas och inpassas i påföljdssystem bör ankomma på denutredning som jag redogjort fönDen utredningen bör också fä till uppgift att lämna förslag till hurkontraktsvården och andra alteraativa påföljder lämpligen kan utvecklas. Möjligheten attdöma till kontraktsvård infördes . Sedan påföljdsvarianten infördes har omkring 370 personer dömts till kontraktsvård. Frivården har tidigare intetillförts några resurser för arbetet med kontraktsvårdsutredningar ochuppföljningen av de personer som dömts till kontraktsvård. Jag anser attfrivården nu bör tillföras medel i syfte att få till stånd en vidgad användningav påföljden och har beräknat 2 milj. kn för ändamålet.Anslagsförstärkningen finansieras med Prop. 1991/92:100 medel som frigörsgenom rationaliseringar inom kriminalvården. Jag har Bilaga 3 vidare räknatupp vårdkostnadsposten med 10 milj. kn med hänsyn till utgiftema förkontraktsvård. Jag beräknar anslaget till 401 318000 kn Jag hemställer att regeringenföreslår att tillFrivården för /93 anvisa ett förslagsanslag på 401 318 000 kn Maskin- och verktygsutrustning m.m. 1990/91Utgift 18 881 661 Reservation 1 175 909' 1991/92 Anslag 20 000 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 20 000 000 1992/93Förslag 25 000 000 yrkar attanslaget förs upp med Jag beräknar anslaget till 25 000000 kn Jag hemställer att regeringenföreslår att tillMaskin- och verktygsutrustiung m.rn. för /93 anvisa ettreservationsanslag på 25 000 000 kn Utrustning förkriminalvården Prop. Bilaga 3 1990/91 Utgift 31 153 762' Reservation 629 809' 1991/92 Anslag 28 300 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 24 928 000 1992/93 Förslag 57 428 000 'Anslaget Engångsanskaffning av inventarier m.m.Reservation exkl. mervärdeskatt. Dessutom har 6 milj. kr. anvisats på tilläggsbudget 1 /92. yrkar attanslaget förs upp med 33 000 000 kn Anslaget bör vara dimensionerat så attutrastningsbehov för en byggnadsverksamhet i normal omfettning kan täckas ufenatt ytterligare medel skall behöva tillföras anslaget för varje objekt. På tilläggsbudget I till sfetsbudgeten för /92 har anvisats6 milj. kn för bevakningstekniskutrastning och inredning till en säkerhetsanläggningvid kriminalvårdsansfelten Kumla. Hela kostnaden för utrastningen uppgår till11 milj. kn Jag har av medel som frigjorts genom rationaliseringar underinnevarande budgetår beräknat 5 milj. kr för den återstående kostnaden förprojektet. Ibudgetpropositionen 1991 och i tilläggsbudget I för /92 har beslut fegits om en ombyggnad vidkriminalvårdsansfelten samt utbyggnad med paviljonger vidlokalansfeltema Storboda ochKarlskoga och vid den planerade lokalansfelten i . Genom den beslufede nedläggningen avkriminalvårdsansfelten Härianda kan bl.a. byggnads- ochutrastningskostnader för dessa objekt finansieras. För utgifter för utrastninghar jag under förevarande anslag beräknat 18,5 milj. kr Jag beräknar anslaget till 57 428 000kr Jag hemställer att regeringenföreslår att tillUtrusttung för krinunalvården för /93 anvisa ettreservationsanslag på Utbildning av personal m.fl. Prop. Bilaga 3 Reservation 1 203 894' 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag Från anslaget betalas vissa utgifter för utbildning avkriminalvårdsverkets personal, personundersökare och övervakare samtutgifter för praktikcentra för studerande vid högskoleenhet. Ytterligare medel yrkas förchefsutbildning och chefsutveckling (+ ), för utbildningsinsatsermed hänsyn till att vård- och tillsynspersonalens arbetsuppgifter förändras(-1-3 000 000 kr) samt för genomförandet av det planerade utvecklings- och rationaliseringsarbetet(-1- 1 000 000 kn). Förnyelsearbetet inomkriminalvården är, som framgått av vad jag har sagt omfattande.Väsentliga förändringar genomförs successivt i fråga om decentralisering ochdelegering, styming av ekonomi ochresursutnyttjande, behandlingsmetoder i klientarbetet m.m. Under de två senastebudgetåren har en rad utbildningsinsatser genomförts i syfte att ge personalenkunskaper och kompetens att arbeta och fijngera i en förändrad organisation ochi nya rollen Detta har möjliggjorts genom de höjningar av anslaget somföreslogs i 1990 och budgetpropositionen I sammanhangetvill jag erinra om att har fått i uppdrag att analyserapersonalutbildningen inom verket i de särskilda direktiven för den fördjupade anslagsframställningen för budgetperioden1993/94 - 1995/96. Styrelsen skall bl.a. redovisa en bedömning av hurarbetet med personalförsörjning och kompetensutveckling bör bedrivas mot bakgrand av den pågående decentraliseringeninom kriminalvården. Härvid bör styrelsen göra en bedömning av utbildnings- ochutvecklingsbehoven samt hur dessa kan tillgodoses inom ramen för tillgängligaresurser Uppdraget skall redovisas i anslagsframställningen nästa ån Jag fårsåledes anledning att återkomma fill frågan om resurstilldelningen förpersonalutbildning budgetproposition. I avvaktan på det underlag som skall ligga till grand för den fördjupade prövningen avanslagsnivån inför budgetåren 1993/94 - 1995/96 förordar jag en mindre uppräkning av anslaget under nästa budgetår Prop. Efter förslag i1990 års budgetproposition anvisades 1,5 milj. kr för Bilaga 3 utbildning medanledning av kriminalvårdsverkets omorganisation /91 resp.1991/92. Jag förordar att anslaget räknas ned med motsvarande belopp /93. Jag anser vidare att det ärmotiverat att nu ställa krav på rationaliseringar i fråga om utbildningsverksamheten.Rationaliseringen under anslaget bör uppgå till eller1,av anslaget. Jag har vidareberäknat drygt 1,8 milj. kr för utbildning inom ramen för den tidigarebeslutade utbyggnaden av ADB-systemen för arbetsdriften och klientsystemet(). De nya formerför styraing av ekonomi och resursutnyttjande, som bl.a. innefattarrambudgetering på regional och lokal nivå och som har införts inomkriminalvårdsverket, kräver omfatfende utbildningsinsatser på olika nivåer i organisationen. Det gällerockså övergången till treårsbudgetering. budgetpropositionberäknades drygt 1,1 milj. kn för här avsedd utbildning för chefer inom verket.Enligt min mening krävs det ytterligare utbildningsinsatser för att höja denadministrativa kompetensen och förbättra de ekonomiadministrativa systemeninom verket. Jag har beräknat 2 milj. kn för ändamålet. Åtgärden finansierasmed medel som frigörs genom rationaliseringar inom kriminalvården. Jag beräknar anslaget till 31 335000 kn Jag hemställer att regeringenföreslår att till Utbildning av personalm.fi. för budgetaret 1992/93 anvisa ett reservationsanslag på 31 335 000 kn yRiksdagen 1991/92. F.RÄTTSHJÄLP M.M. Prop. 1990/91 Utgift 671 938 414 1991/92 Anslag 645 000 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 520 000 000 1992/93 Förslag 649 400 000 Frånanslaget betalas de kostnader som enligt rättshjälpslagen (1972:429; omtryckt1983:487) och lagen (1988:609) om målsägandebiträde skall betalas av allmännamedel. Rättshjälp enligt rättshjälpslagen omfatfer allmän rättshjälp,rättshjälp åt misstänkt i brottmål (bl.a. offentlig försvarare), rättshjälpgenom offentligt biträde samt rådgivning. beräknar attmedelsbehovet för /93 uppgårtill I beloppet ingårmedel som statens invandrarverk har beräknat för rättshjälp genomoffentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529). Rättshjälpslagen(1972:429), som trädde i kraft , hade till syfte att tillgodose enskildas behov avekonomiskt bistånd i rättsliga angelägenheter (prop. 1972:4, JuU 12,rskr 205). Den reform som rättshjälpslageninnebar var ett led i arbetet att skapa ökad jämlikhet mellan medborgama.Två grandläggande krav ställdes upp för rättshjälpen. Det ena var atträttshjälp skulle utgå i varje rättslig angelägenhet där behov av rättshjälpföreligger, vare sig det gällde ett ärende som behandlades av domstol eller av förvaltningsmyndighet ellerfråga var om rådgivning eller biträde i övrigt. Det andra kravet var atträttshjälp skulle ges i sådan utsträckningatt ingen av ekonomiska skäl skulle vara förhindrad att fe till varasina rättsliga intressen, men den rättssökande skulle i allmänhet bidra tillkostnaderaa efter förmåga. Under den tidsom rättshjälpslagen har varit i kraft har den ändrats åtskilliga gången Underförsfe hälften av 1980-felet vidtogs en rad lagändringarsom hade det gemensamma syftet att minska sfetens kostnader för rättshjälpen. Ändringama ledde också till kostnadsminskningar för den allmärma rättshjälpen som inte varobetydliga. Besparingama ledde emellertid till att den allmänna rättshjälpen kom att urholkaspå ett olyckligt sätt. Den 1 juli 1988trädde omfattande ändringar i rättshjälpslagen i kraft Bilaga 3 (prop.1987/88:73, JuU 21, rskr 193). Ändringama innebar bl.a. aft möjlighetema att få allmän rättshjälp utvidgadesgenom att inkomstgrän-sen höjdes. Vidare sänktes rättshjälpsavgifteraa, dvs.den avgift som den enskilde själv skall bidra med. begränsadesmöjlighetema att få allmän rättshjälp i vissa särskilt kostnadskrävandeärendegrapper, bl.a. sådana där man kunderäkna med att behovet av juridiskt biträde kunde tillgodoses medförsäkringar Avsikten med reform var inte attytterligare skära ner kostnaderaa för den allmänna rättshjälpen.Reformen skulle vara kostnadsneutral, och de grandläggande målsättningarna församhällets rättshjälp skulle stå fest. Tanken var att de begränsade resursersom står till buds för statligt rättsskydd skulle koncentreras till de områden där de bäst behövs. Kostnaderaa för den allmänna rättshjälpen harökat . Till en del förklaras den ökningen av attäldre ärenden - som sedan den är borttagna från rätt.shjälpsområdet- har avslutats under dessa årsamtidigt som det har tillkommit nya, mindre kostnadskrävande ärenden,som både har hunnit påbörjas och avslutas. Det är dock intemöjligt att av tillgänglig statistik dra några säkra slutsatser omkostnadseffektema av reform. Bl.a. mot den bakgranden gav den förraregeringen i uppdragatt utvärdera reformens effekten I uppdraget ingår inte bara att analyserakostnadsutvecklingen utan också att göra en utvärdering av hur reformens syfte- att förbättra den enskildes möjligheter att få tillgång till juridiskhjälp i rättsliga frågor - har uppfyllts. Uppdraget omfattar vidare att analysera möjligheteraa att nedbringasamhällets kostnader för rättshjälpen. Uppdraget skall redovisas i mars1992. Rättshjälpskostnadema har stigit till ennivå som i rådande samhällsekonomiska situation inte ter sigförsvarlig. För att få till stånd enminskning av kostnaderaa avser jag att föreslåregeringen att förelägga en proposition med förslag till sänkning avden övre inkomstgränsen för rätt tillallmän rättshjälp. Genom att koncentrera rättshjälpsresursema till lägreinkomstskikt bör antalet rättshjälpsfallkunna minskas utan att rättshjälpens grandläggande syften går förlorade. En ytterligarefråga somjag avser att aktualisera med skyndsamhet är om den enskilde rättssökande kan bära en större andel av kostnadema förrättshjälpen. Här gäller det också att hitta ett system som kan bidratill en ökad kostnadsmedvetenhet hos denenskilde rättssökande. I denna del bör analys kunnage värdefiilla uppslag. Kostnademaför ojfentlig försvarare styrs främst av brottsutvecklingen. Också dessakostnader har ökat något . Detfe kan till en delförklaras av de nya reglema om anhållande och häktning som trädde i kraft ochsom bl.a. har medfört ett ökat anfel Prop.1991/92:100 häktningsförhandlingar Bilaga3 Även kostnademaför offentligt biträde har ökat under budgetaret 1989/90. Främst beror det påett ökat anfel asylsökande under derma period. Mål ompsykiatrisk tvångsvård skall fno.m. handläggas vid deallmänna förvaltningsdomstolama, med länsrätteraa som försfe domstolsinstans, istället för som vid utskriv-ningsnämnderaa. Kostnadema för offentligtbiträde kan förväntas öka som en följd av den reformen. I förarbetena tillrättshjälpslagen (prop. 1972:4 s. 273 ff) föratsätts att ersättning tillbiträde och offentlig försvarare i betydande utsträckning skall regleras medhjälp av taxor finns två taxor: en taxa för ersättning tilloffentlig försvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt och en taxa för ersättning till biträde i mål omäktenskapsskillnad efter gemensam ansökan (DVFS 1991:17 resp. 18).Enligt den förstnämnda taxan bestämsersättningen bl.a. av förhandlingstidens längd. Ersättningen enligt den senare taxan beräknas i huvudsak efter en itaxan angiven summa för allt arbete i målet. baseras debåda taxorna på en gemensam timkostnadsnorm (se prop. 1987/88:73 s. 45). Timkostnadsnormengrandas på självkostnaden vid de allmänna advokatbyråeraa. I rättstillämpningenhar timkostnadsnormen blivit normgivande vid bestämmande avbiträdesersättningen inom rättshjälpsområdet. Regeringenbeslutade att återta beslutanderätt beträffande vissa rättshjälpstaxon Anledningen var,såsom redovisades i föregående års budgetproposition, att regeringen idet då rådande samhällsekonomiska lägetinte ville vara befegen möjligheten att kontrollera den del av statensutgifter som består i ersättning till bl.a. biträdeni ärenden med allmän rättshjälp och offentliga försvarare.