prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Kenyatillhör med en BNP/capita om grappen minst utveckladeländer. Landet genomför ett strakturanpassningsprogram med stöd av Interaationella Valutafonden ochVärldsbanken. Anpassningsåtgärderaahar inkluderat liberalisering av marknader och priser, begränsning av kreditgivningen, minskning avbudgetunderskott, gradvisa devalveringar,exportdiversifiering och ökade incitament för småbönder. Aviserade reformer av offentlig förvaltning ochrationalisering av statliga företag har däremot dröjt.Befolkningsökningen har minskat något från över4 till 3,men är fortsatt hög. Dess konsekvenser för sysselsättning och miljö framstår som ett centraltutvecklingsproblem i . Ett stort bekymmer är korraption iförvaltningen som undergräver reformpolitik ochsamhällsmoral samt utländskt förtroende för regeringens utvecklingsansträngningar. Tillväxten i den kenyanska ekonomin har desenaste åren varit god. Den årligaBNP-tillväxten har uppgått till under andra hälften av 1980-taiet, vilket möjliggjort en ökning av inkomstenper invånare. har dock betalningsbalansen försämrats desenaste åren, bl.a. på grand av lägrekaffepriser. Trots en stor skuldbörda med en skuldtjänstkvot på harKenya skött sina skuldtjänstbetalningar. Situationen vad avser mänskliga rättigheter harunder senare år givit anledning till oro. Bristande tolerans mot politisktoliktänkande har kännetecknat det politiska livet. Arresteringar på politiskagrander förekommer och myndighetsövergrepp rapporteras. Den offentligadebatten om de politiska reformbehoven och kraven på flerpartisystem har letttill ökade motsättningar och bemötts med maktspråk från president ochregering. Mot bakgrand av växande kritik mot missförhållanden beslöt landetsledning att avskaffa enpartistyret. I den mån framöver går mot politisk pluralism, bördemokratiinriktat stöd utöver landramen övervägas. Det svenska utvecklingssamarbetet med Kenyakoncentreras på att förbättra förhållandena för den fattigalandsbygdsbefolkningen. SIDA beslöt att inställa utbetalningar ochompröva fortsatt stöd till en landsbygdsutvecklingsfond, sedan ekonomiskamissförhållanden inom fondenpåvisats. Biståndet har en tydlig fattigdomsinriktning och innefattar ett stort element av kunskapsuppbyggnad,självhjälp och folkligt deltagande.Miljö-, fördelnings- och kvinnofrågor ges prioritet. Jag anser att biståndetäven i fortsättningen bör ha en tydlig fattigdomsinriktning med betoning på miljö- och markvård, vattenförsörjningoch hälsovård med familjeplanering.Samarbetet har i dessa delar varit i linje med landets utvecklingspolitikoch goda resuhat har redovisats. Totalt utbetalades under /91 126,7 milj.kr.Den utgående reservationen uppgick till 26,4 milj.kr. Jag föreslår ensänkning av medelsramen med 20 milj.kr. till 115 milj.kr. Genomsitt geografiska läge är i hög grad beroende av utvecklingen i . Reformarbetet där får således enavgörande betydelse även för . Landets militärregering har utfast sig attgenomföra fria val ochlämna över makten till en civil regering och ett folkvalt parlament. Politiska partier tillåts numera verka i landet.Svenskt stöd har utlovats till valförberedelser. Jag finner det angeläget attinom biståndet ha beredskap förytterligare stöd till demokratiseringsprocessen i . har betydande ekonomiska problem.Migrantarbetare tvingas återvända till från . Föratomatt landets redan stora arbetslöshet ökar,blir effekten därav minskade statsinkomster samt sociala spänningar. Detstrakturanpassningsprogram, som inleddes , har varit framgångsrikt och resulterat iett minskat budgetunderskott.Samtidigt har levnadsstandarden sjunkit till följd av att lönema inte följtprisutvecklingen. Hälsovård och undervisning är i kris. Det svenska biståndet syftar till att minskalandets beroende av samt stödja ekonomisk tillväxt. Insatsemainriktar sig på förbättrad markvård för attöka produktionsförmågan inom jordbraket, arbetsintensiva metoder inom vägbyggesamt metoder för att effektivisera förvaltningen. Verksamhetensinriktning gör att effekter kan skönjas först på . Uppställda mål har nåtts, men bristen på kvalificeradlokal personal har försenat genomförandet. Kunskapsuppbyggnad och institutionsbyggandeges numera hög prioritet. Totaltutbetalades under /91 36,1 milj.kr. Den utgående reservationenuppgick till 3,4 milj. kr. Motbakgrand av det osäkra inrikespolitiska läget och förändringama i ,föratser jag inte några större förändringar av pågående biståndssamarbete.En oförändrad medelsram om 35 milj. kr. bör därför anslås. Föratsättningaraaför biståndssamarbetet med när Sydafrikafår ett majoritetsstyre avser jag få återkomma till när så blir aktuellt. Mo(;ambique Mozambiqueär enligt beräkningar världens fattigaste land, med enbrattonationalinkomst per invånare som motsvarar . Mogambiquehar härjats av krig och terror, med ofattbara lidanden för civilbefolkningen som följd. Rebellrörelsen härjningar har medfört att hälften avlandsbygdens skolor och mer än entredjdel av dess sjukstugor förstörts. , , beräknaratt vart tredje barn dör . Miljoner människor lever somflyktingar inom och utanför landets gränser. Under dessa svåra omständigheter genomför Mozambiquesedan fem år ett ekonomiskt reformprogram, med inriktning påmarknadsekonomi. Även om tillväxten iekonomin är måtflig och ännu inte håller jämna steg med befolkningsökningen, härden negativa trendeni ekonomin i viss mån brutits.Reformprogrammet, som genomförs i samarbete med , har fåttomfattande internationellt stöd. Trots att enprocess mot ökad politisk öppenhet och rättssäkerhet har Prop. 1991/92:100inletts finns fortfarande oroande tecken på bristande respekt för mänskliga Bil.4 fri- och rättigheter. Det är positivt att en ny konstitution garanterar införandetav flerpartisystem, allmänna och hemliga val till och presidentämbete samt att mänskligarättigheter fått en grandlags-fast ställning. Rättsväsendet har ocksåreformerats och dödsstraffet avskaffats.Men från svensk sida är det angeläget att följa tillämpningen av dessareformer. Fredsförhandlingar mellan ochRenamo pågår ,men framstegen har varit begränsade. Ett stopp på den väpnadekonflikten och kraftigt minskade militäratgifter är en föratsättning för bärkraftig utveckling i . är den största bilaterala givaren iMozambique. svåra kris har försvårat genomförandet av svenskabiståndsinsatser. Den samnordiska satsningen på lantbrakssektom (MONAP) visaratt de stora investeringar som gjortsinte resulterat i förväntad ekonomisk avkastning. Stödet till insatser för industrirehabiliteringär under utfasning. Stödet till undervisningssektora har delviskoncentrerats tik produktion och distributionav läroböcker till primärskolan. Detsvenska biståndet har kontinuerligtanpassats till landets besvärliga läge, bland annat genom att vissa katastrofinsatser finansieras inom landramen, ochkompletteras av särskilt katastroföistånd,främst via FN och enskilda organisationer. Totalt erhöll över250 milj.kr. /91 för katastroflindrande insatser. svåra kris medför att landets exportintäkter ärytterst begränsade. För att bidra till landets försörjning av insatsvaror tik blandannat jordbrak och industri, men även sociala sektorer som undervisning ochhälsovård ger ett obundet importstöd, vilket /91 totalt uppgick till 215 milj. kr. Vidare lämnas särskilt betalningsbalansstöd ochsärskilda skuldlättnadsåtgärder. Detta stöd ges för att bistå landet i denekonomiska strakturanpassningsprocessen. har ett flertal rapporterinkommit om tilltagande korraption i förvaltningen och ekonomiskaoegentligheter inom det internationella biståndssamarbetet. Detta harbidragit till att ökad tonvikt måste läggasvid revision och uppföljning av det svenska biståndet till . Detta gäller inte minst importstödet.Det svenska biståndet till Mozambiquebör utgöra en kombination av insatser för att lindra den akuta krisenoch främja långsiktiga utvecklingsinsatser. Detta kan ske genom stöd till det ekonomiska reformprogrammetoch genom stöd till kapacitetsuppbyggnad inom undervisning, förvaltning,lantbrak, energi och småskaliginfrastraktur. Industrisamarbetet rörande bl. a. småindustri ochföretagaratbildning förs från SIDA till . Fortsatt särskilduppmärksamhet bör ges åt de sociala konsekvenserna för de allra fattigaste av den ekonomiska krisen ochornställningama som reformprogrammet leder till. Totalt utbetalades /91 485,7milj.kr. Den utgående re servationen uppgick till 29,3 milj.kr. och beror på fördröjningar i det administrativa systemet för uppköp och utbetalningar i varabiståndetfrån föregående år. Jag finner attMozambiques svåra kris motiverar ett fortsatt omfattande Prop. 1991/92:100bistånd. Med hänsyn till den ökande osäkerheten om möj- Bil. 4lighet att genomföra den fastlagda utvecklingspolitiken samt till att industrisamarbetet förs tik anslaget C 3, föreslår jag en landram om 395 milj. kr. Häratöver bör finnas beredskap för katastrof- ochåterappbyggnadsbistånd, skuldlättnadsåtgärder och demokratiinsatser. Nationellt såväl somintemationellt var förhoppningama stora när den tidigare befrielserörelsen 1990 bildade detsjälvständiga första regering. Jag noterar med tillfredsställelse att förhoppningamai betydande utsträckning harinfriats. Regeringen för en pragmatisk politik med en klar strävan tillnationell försoning. Strävan efteratt upprätthålla ett demokratiskt samhällsskick och respekt för de mänskliga rättighetema genomsyrar den politiska verksamhetenoch återspeglas i landets konstitution. Svenska biståndsmedel används direkti syfte att till befolkningen föra ut kunskap om konstitutionen. De historiska banden och den geografiska närhetenmedför att står i ett beroendeförhållande till . Förändringarna i kommerdärför att i hög utsträckning påverka utvecklingen i . Det bör dockpåpekas att biståndssamarbetet utformats så att det inte påverkas negativtav politiska förändringar i . Den ekonomiskapolitiken präglas av marknadsekonomisk inriktning med socialt ansvar, som betydande försiktighet beträffande budgetbalansentillämpas. Det självständiga fick ärva svårastraktureka problem, bl. a. en mycket ojämn inkomstfördelning, skevjorduppdelning och hög arbetslöshet.Kraven och förväntningama från befolkningen är stora på att befrielsennu skall bära frakt. För att kunnagenomföra de förändringar som är nödvändiga för att skapa social och ekonomisk utveckling spelar det interaationellabiståndet en viktig roll. Biståndssamarbetet mellan och Sverigesyftar tik att stödja strävanden att uppnå ökad social ochekonomisk utjämning, minskad nationell sårbarhet och stärkande av dendemokratiska utvecklingen i landet. Verksamheteninriktas på stöd till undervisning, kommunikationer och förvaltning.Efter ett år är det ännu för tidigt att bedöma biståndets resultat. Totaltutbetalades under /91 44,1 milj.kr. Den utgående reservationenuppgick tik 55,9 milj. kr. Mot bakgrand av att Namibiatillhör de programländer som har en tämligen god ekonomisk bas bör också ettsamarbete i andra former med bredare inriktning främjas. Ett sådant samarbete innebär att andra myn digheter bör spela en mer aktiv roll. Jag föreslår en oförändrad landram om 110 milj.kr. men avsätter däratöver 5 milj.kr. till anslaget C 3. Projektbistånd till vissa länder, att användas av BITS och SWEDECORPi ' 44 Tanzaniaär ett av världens absolut fattigaste länder, med den tredje lägsta brattonationalproduktenper invånare, för . Den ekonomiska krisen blev mer och meruttalad och kännetecknades av stagnerandeproduktion, nedsliten infrastraktur och en försämring av den sociala servicen.För att komma tik rätta med denmakroekonomiska obalansen och stimulera en ökad produktion och effektiviseringav samtliga sektorer i ekonomin påbörjades ett ekonomisktstrakturanpassningsprogram med stöd av Intemationella Valutafonden,och givarsamfundet. Reformema har varit koncentreradetill det makroekonomiska planet med kraftiga devalveringar,avskaffande av subventioner, liberalisering av utrikes- och inrikeshandeln ochkreditåtstramning. Ekonomin har utvecklats mer positivt ,bl. a. har BNP ökat med , vilket inneburit att inkomstenper invånare ökat. De planerade reformema mot marknadsekonomiomfattar fortsatt liberalisering och effektivisering av den finansiella sektomsamt effektivisering och omstmkturering inklusive privatisering av statligaföretag, upprastning av infrastraktur och social service. Självaimplementeringen av dessa reformer går dock långsamt. Ett fortsattomfattande interaationellt bistånd, somockså inkluderar skuldlättnader, är nödvändigt för att strak-turanpassningsprogrammet skall kunna fullföljasoch en stabil ekonomisk tillväxt uppnås. är enenpartistat som präglas av politisk stabilitet, med en regering som för en socialt inriktad utvecklingspolitik. Lägetbeträffande mänskliga rättigheter ärjämförelsevis gott. Utrymmet för den politiska oppositionen att komma till talshar dock varit begränsat. Regeringen har tillsatt enkommission för att studera enparti-kontra flerpartisystem som skall avge enrekommendation för framtida politiska system . I sambandhärmed har debatten avseende politiska förändringar blivit öppnare. och tidskrifter har etablerats. Det är angeläget att ges stöd till detpågående ekonomiska reformprogrammet,som är en föratsättning för en positiv ekonomisk utveckling i landet. Jag anseratt ett fortsatt omfattande importstöd till är nödvändigt för att intensifiera och fullfölja de ekonomiskareformerna och därmed förstärka den ekonomiska tillväxten. Importstödet har huvudsakligen använts för att importeraolja och nödvändiga insatsvaror i industrin samt reservdelar. Utvecklingssamarbetet med präglas av deproblem som sammanhänger med attmottagaren befinner sig i ekonomisk kris. Den administrativa mottagarkapaciteten i är svag.Dessa svagheter har varit tydligast inom industristödet och hälsostödet.Stödet till industrisektora har ofta uppvisatlåg kostnadseffektivitet, och genomförandet av hälsoinsatser är trögt. Det relativt omfattande svenskastödet till undervisningssektora fyller en viktig funktion genom attupprätthåka social service, främst tik desvaga grapperaa i samhället. Även detta stöd , som omfattar 10 1991/92. 1 sami Nr 100. läromedelsförsörjning,läraratbildning och institutionekt stöd, har mött Prop. 1991/92:100 problem,t.ex. när det gäller distribution av läromedel. Insatsema inom Bil. 4 sektoreraa vatten, sanitet och hälsa i detintegrerade landsbygdsutvecklingsprogrammet bidrar, föratom tillförbättrad vattenförsörjning, aktivt tillkunskapsuppbyggnad, decentralisering och ett folkligt deltagande. Programmetbygger på enkel teknik, aktiv medverkan av användaraa och lokal finansiering avdriftskostnader. Utöver landramen lämnades under /91ett betalningsbalansstöd om 100 milj.kr. till för att delsunderlätta landets skuldtjänstbetalningartill och dels bidra till finansiering av nödvändig import. Sverigehar vidare, genom demokratianslaget, finansierat ett seminarium omflerpartisystem i och flera tanzanska besök i för att upprätthålla en dialog om demokratisering och pluralism.Inom ramen för regionala insatser tilldelades 57 milj.kr. /91 för upprastning av och hamnen i . är den störste biståndsgivaren tillTanzania och landramen har successivt växt till att bli största. Totalt utbetalades under /91 533,7milj.kr. Den utgående reservationen uppgick till 82,5 milj. kr. Jag föreslår enlandram om 530 milj.kr. bl.a. med hänsyn tik överföringen av industrisamarbetet till anslaget C 3. Däratöver är det avstörsta vikt att såväl fortsatt betalningsbalansstöd som fortsatt stöd för attfrämja en demokratisk utveckling lämnas. krig och terror förstördestora delar av sociala infra struktur och ekonomi. Den nuvarande regeringen har satt nationell förso ning och återappbyggnad i förgranden försitt arbete. råder stabilitet i större delen av landet men oroligheter och brott mot mänskliga rättigheter förekommer alltjämt i vissa områden. genomför ett ekonomiskt anpassningsprogram i samarbete med och . Trots att det låga världsmarknadspriset på kaffe har slagit mycket hårt mot landet har tikväxten varit god. Flera framgångar har noterats i strävandena att uppnå inre och yttre balans i ekonomin. Ugan das stora utlandsskuld, underskotten istatsbudgeten med höga försvarsut gifter samt tilltagande korraption inom förvaltningen verkar hämmande på utvecklingen. Den dramatiska ökningen av HIV-smittade personer, främst bland unga, ställer landet införmycket svåra problem . Regeringen visar intresse av att stävja brott mot mänskliga rättigheter och komma till rätta med bristande rättssäkerhet. Rapporter om tillgrepp har i huvudsak kommit från de delar av landet där väpnad konflikt alltjämt fortgår, bl. a. har Amnesty Interaational påtalat svåra övergrepp och brott mot de mänskliga rättigheteraa.En långsamt fungerande civil rättsapparat och militärens ovilja att underordna sig densamma bidrartill problemen. Trots att regeringen infört ensträng uppförandekod för armén uppträder denna ofta odisciplinerat. Regeringen arbetar med att återapp- bygga den civila rättsapparaten ochpoliskåren för att återta civila funktio- '46 ner som utförs av armén. Ettförhållandevis stort mått av yttrande- Prop. 1991/92:100 och pressfrihet råder i . En kommission hartillsatts för att utarbeta. 4 ett förslag till ny konstitution,vars syfte blir att lägga granden för ett demokratiskt samhällssystem. Jagavser att noga följa utvecklingen av de mänskliga fri- och rättighetema iUganda. beslutade att ge enegen anslagspost med en landram om 110 milj.kr. Det svenska samarbetetmed syftar till att stödja enlångsiktig ekonomisk och demokratisk utveckling. Biståndet kanaliseras främst genom enskilda ochintemationella organisationer och är inriktat på rehabilitering ochåterappbyggnad av de sociala sektorernaoch infrastrakturen, stöd till kooperationen, demokrati- och mänskligarättigheter samt betalningsbalansstöd. Genom det svenskastödet har bl.a. vattenförsörjningen förbättrats för 600 000 människor i sydvästra . Underhållssystem baserat på lokalt ansvar har byggts upp och hälsovårdsprogramhar utvecklats. Inom programmet för bekämpning av AIDS har bra resultatåstadkommits med utbildning avhälsoupplysare. Nya kursplaner och läroböcker har utarbetats och de används nuöver hela landet. Programmet, som drivs genom , skulle enligtutvärderingar kunna utgöra en modell för andra hälsoprogram i . Utvecklingen i och de fortsatta erfarenhetemafrån programsamarbetet kommer att ligga till grand för den fortsatta inriktningen av det svenska biståndet. Underinnevarande budgetår skall stödet till kooperationen utvärderas. Någranya större insatser är inte under beredning. Jagföreslår en medelsram på 110 milj. kr. är ett av världens mestskuldtyngda länder i relation till folkmängdoch BNP. En stor del av skulden är till multilaterala institutioner ochkan ej avskrivas eller omförhandlas. Skuldtyngdheten tillsammans med det faktumatt kopparintäkteraa står för av exportinkomsteraa är de viktigaste externa orsakeraa till den ekonomiska krisen. Mot bakgrandav ovanstående påbörjades ett strakturanpassningsprogram med stöd av (),och givarsamfundet. Reformerna har inkluderatdevalvering av valutan, avreglering av allapriser utom de för majsmjöl, som utgör basfödan samt en minskning av budgetunderskott och penningmängdstillväxt. Fortsattareformer för att uppnå makroekonomisk balans och en effektiv ekonomisk strakturär nödvändiga. Planeraa för framtiden innebär fortsatta steg mot marknadsekonomi och inkluderar avreglering avmajspriser, privatisering av de flesta statliga företag, diversifiering bortfrån kopparberoendet genom ökad satsning på intensifiering och effektiviseringav jordbraket och ökad satsning på sociala sektorer. För att kunnaintensifiera och utvidga anpassningsprogrammet krävs dock extraordinärainsatser från det internationella givarsamfundet inklusiveskuldlättnadsåtgärder. Läget avseende mänskliga rättigheter i ärförhållandevis gott. Den demokratiska utvecklingen har varit mycket snabb. takt med de ekonomiska reformema komunder ökade krav på Prop. 1991/92:100 politiska reformer. I slutet avår 1990 återinfördes flerpartisystem efter Bil. 4 av enpartistyre. Den31 genomfördes fria presidents-och parlamentsval. Valen som genomfördes på ett lugnt och värdigt sättresulterade i en jordskredsseger för oppositionspartiet och dess ledare . Den fredligademokratiska övergången i får nu tjäna som ett exempel förgrannländer som fortfarande har enpartisystem och planerar en övergång tillflerpartisystem. Utvärderingar visar att det svenska biståndet ärrelevant och värdefukt. De problem som kännetecknat ekonomiska politikhar påverkat biståndet negativt, inte minst inom jordbrakssektora. årskoncentration av stödet har dock medfört god måluppfyllelse. Ävenresultaten inom hälso- ochundervisningsstöden har bedömts positiva. Kostnadseffektiviteten ihälsoprogrammet anses vara relativt hög. Avgörande för möjligheteraa attupprätthålla social service är den ekonomiska utvecklingen och deprioriteringar som den nya regeringen måste vidta. Den nuvarande inriktningen av det svenskautvecklingssamarbetet på jordbrak, hälsa och undervisning bör bibehållas.Tyngdpunkten bör även fortsättningsvis ligga på jordbraket med hänsyntill den huvudroll för framtidautveckling och ekonomiska diversifiering som sektom spelar. Det svenskajordbraksstödet har bl. a. bidragit till en ökad jordbraksproduktion och till att har en fungerandeproduktion av högkvalitativt utsäde.För framtiden behövs svenska insatser inom marknadsföring,distribution, institutionsbyggande samt jordbraksforskning. Sektorstöden tillundervisning och hälsa bör fortsätta att inriktas på att skydda de svagagrapperaa i samhället. Jag anser att ett fortsatt omfattande importstöd ärnödvändigt för att bistå att genomföra den nödvändiga strakturanpassningen som bidrar till ekonomisk återhämtning och tillväxt. Vikkoret för att ett fritt ochobundet importstöd kan ges är att Zambiagenomför de reformer som överenskommits med IMF, och givarsamfundet. Det svenskaförvaltningsstödet i form av makroekonomiskrådgivning och stöd till är centralt för att stödja Zambiasekonomiska reformer. erhöll /91 100 milj.kr. ibetalningsbalansstöd utanför landramen för att dels underlätta landetsskuldtjänstbetalningar till Världsbankenoch dels bidra till finansiering av nödvändig import, framför alltolja. har 5 milj.kr. ur demokratianslaget tilldelats för valövervakning och tekniskt valstöd.Ett omfattande besöksutbyte och livlig dialog har förts som ledde framtill valen om vikten av ökad pluralism och fria, demokratiska val. Totalt utbetalades under /91 362,3milj. Den utgående reservationen uppgick till 8,8 milj.kr. Jag föreslår en höjning av medelsramen med 15milj. till 275 milj. kr. Stöd till industrisamarbeteförs tik anslaget C 3. Vid ett fortsatt genomförande av det ekonomiska anpassningsprogrammet bör betalningsbalansstödutanför landramen komma i fråga. Däratöver bör beredskap finnas föradditionellt stöd för att främja demokratin i landet. Detinrikespolitiska läget i har /91 genomgått stora '''' 4 förändringar. Regeringspartiet har i handlingställt sig bakom en genomgripande liberalisering av ekonomin. Tanken påinförande av enpartistat har avförts fråndagordningen, det undantagstillståndet har upphävts,rättssäkerheten och MR-situationen har förbättrats. eftersträvarintera stabilitet och det intemationella engagemanget har ökat. Det ekonomiska reformprogram antog imars 1991 bygger på avreglering ochökad marknadsorientering. Produktionsapparaten är försliten och tyngdpunkten i reformprogrammet liggerpå ökade investeringar i produktiv verksamhet medan kostnader för försvar,offentlig förvaltning och socialasektorer hålls tillbaka. Budgetunderskottet skall nedbringas, bl.a. genom avveckling av subventioner tillstatliga företag, minskning av antalet statstjänstemän och höjdaskolavgifter. Den utländska valutan skallfördelas genom ett nytt system med öppna importlicenser. Regeringspartiet har beslutat att inte lägga framförslag om införande av enpartistat.