prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Regeringen skall föra en politik som främjar marknadsekonomi, konkurrens och enskilt ägande.Avregleringar, åtgärder för effektivare konkurrens och alternativ dllden offentiiga sektoms produk- 'Departementetsnamn ändrades från industridepartementet tillnäringsdepartementet. 1991/92:100 tion ärinslag i denna politik. En annan huvuduppgift för regeringen är att gj| jjföra in i det europeiska samarbetet genom förhandlingama om EES och EG.Den nya näringspolitiken återspeglar denna inriktning. De små och medelstora företagen utgör enstrategisk resurs som bas för nyföretagande och tillväxt. Regeringen har i enproposition om en ny småföretagspolitik (prop. 1991/92:51, NU 14, rskr.93) lagt fram ett samlat program för dennakategori av företag. Den nya småföretagspolitiken omfattar bl.a. aU äganderätt och näringsfrihet skrivs in igrundlagen, att en effektiv konkurrens skapas, att skattetrycket sänksoch att en effektiv riskkapitalmarknadetableras för småföretagen. Vidare bör olika regelsystem förenklas eller tas bort och nyetableringar och Europakontakterunderiättas. Väl fungerandemarknader och konkurrens har stor betydelse för att främja tillväxt och vällard. Arbetet med att etablera och väma friamarknader och fri konkurrens hardelvis redovisats i propositionen om en ny småföretagspolitik. Arbetetfortsätter med att bl.a. förslag om en skärpt konkurrenslagstiftning och en ny konkurrensmyndighet utformas. 1 propositionen om privatisering av statligt ägdaföretag, m.m. (prop. 1991/92:69), NUlO, rskr. 92) anges vidare attstatens främsta uppgift inom näringspolitiken är att ange ramama förnäringslivets verksamhet och att bidra till att skapa betingelser förlångsiktig tillväxt. Staten bör inte styrautvecklingen i enskilda företag eller branscher. Regeringen har därförbegärt bemyndigande att helt eller delvis sälja aktier m.m. i 35hel- eller delägda företag. Privatiseringsarbetet inleds med attregeringen får ta ställning till deförsta enskilda förslagen om försäljning avstatligt aktiekapital. Utländska intressenters möjligheter att investerai näringsverksamhet i ökar genom att Lagen (1982:617) om utländska JÖrvärv av svenska JÖretag rn.m. upphävs samt att Lagen (1982:618) om utländska JÖr\ärv av fastegendom m.m. ändrades fr.o.m. . Det svenska engagemanget i Europa-samarbetet ökarpå bl.a. forskningsområdet. Inom område ökar nu insatsema i detintemationella forsknings- och utvecklingssamarbetet vad gäller teknisk forskning och utveckling, energiforskning samtbyggnadsforskning. För att minskaskattetrycket och ge nya fömtsättningar för företagande och tillväxt görs viktiga förändringar pånäringspolitikens område, vilket bl.a. medför besparingar. Dessa uppnås genom att det stadiga engage manget och det selektiva bransch- ochföretagsstödet på vissa områden avvecklas eller minskas. Bl.a.avvecklas den statliga prospekterings- verksamheten samt . Vidare avvecklas anslaget till stiftelsen /94. Statens engagemang i turistrådavvecklas fr.o.m. /93. De statliga insatsema för småföretagsutveckling och teknisk utveckling koncentreras på stöd dll nyföretagande ochbasteknologier. Branschpro grammen för verkstadsteknik och för den träbearbetande industrin för kortas och avslutas vid utgången av /92. Branschpro- grammel för tekoindustrin avslutas också . heten i närings- ochteknikutvecklingsverket, , som administrerar Prop. 1991/92:100merparten av de nämnda stöden, anpassas som en konsekvens av dessa Bil 13 ' förändringar. På byggområdet eftersträvas ökad samordning mellanbyggforskning och experimentbyggande.Ansökningar om bidrag till åtgärder mot fukt- och mögelskador i småhus som har inkommit senast den10 behandlas . Inom område görs sammanlagtbesparingar på ca 300 milj.kr. under /93 och ytteriigareca 130 milj.kr. under /94.Dessa förändringar följs nu upp i budgetpropositionen. Fortsatt arbete med omställningen avnäringspolitiken enligt de angivna huvudlinjemakommer att redovisas i propositioner . Följande propositioner planeras: Proposition om ändraderegler om utlänningars rätt att idka näring i , proposition om vissaelmarknadsfrågor, proposition om ombildning av domänverket till aktiebolag, proposition med förslagtill ändringar i eliagen för att införa produktansvar, proposition om en ny konkurrenslag samt propositionom . Budgetpropositioneni här aktuell del innehåller bl.a.följande förslag: - Anslaget till det europeiska forsknings- och utvecklingssamarbetet ökar med83 milj. kr. till 211 milj.kr. - Eu anslag förs upp för att bära omkostnader förmarknadsföring och försäljning av tillgångar i stadigt ägda bolag. - Inför bildandetav en ny konkurrensmyndighet anslås 61 milj.kr. - Tillsmåföretagsutveckling anslås 163,6 milj. kr. - Inför överföringen till turistbranschen avansvaret för verksamheterna inom turistråd anslås 50 milj.kr.förutsatt att branschen själv bidrar med motsvarande belopp. - Medel anslås föratt öka takten i den geologiska karteringen med hjälp av flygmätning. Förändringama av anslagen inom verksamhetsområde framgår av följandesammanställning. (milj.kr.) 1991/92' 1992/93' A. m.m.* -1- 6/t - 229/S C. Exportkrediter m.m. - 32/» E. Statsägda Töretag m.m. F. Teknisk utveckling m.m. -1- 106/t I. Marknads- och konkurrensfrdgor 71,6' J. Byggnadsforskning m.m. 355,5' Totalt for iiärii;sdeparte- -383/t Tidigarebenämning Industridepartementet m.m. 'Beloppet anvisat undercivildepartementets huvudtitel 'Beloppet anvisat under bostadsdepartementetshuvudtitel Utdragur protkoll vid regeringssammanträde P. 1991/92:100 Bil. Anmälan till budgetpropositionen 1992 Inledning Efteren av snabb ekonomisk tillväxt inom OECD-området, dämpades taktenandra . blev tillväxten mycket långsam och upphördeden helt. Sammantaget bedömstillväxten inom OECD-området stanna vid en procent och öka tillca , till följd av den förväntade konjunktumpp-gången i främstUSA. I förstärks BNP-tillväxten från till drygt2 % . Tillväxt i BNP 1989-1992 i , fd.Västtyskland,och dl CZD l.d. Killa: Kl och Tillväxt i BNP i , fdVästtyskland, och befinner sig nu i en av de djupastelågkonjunkturerna . Produktionen inom industrin harsjunkit , och ytterligareneddragningar i produktion och sysselsättning följer av den fortsatt sjunkandeorderingången. föll industrins resursutnyttjandetill samma låga nivå som . Antalet konkurser har ökat kraftigt, främst inomtjänstesektom. Läget är allvarligtinom de flesta branscher och ännu syns inga tydliga tecken på någon snarvändning. 1991/92:100 Bil. I 82 I 83 I 84 Killa: Konlunkturlnatltutat 86 I 87 I 88 I 89 i 90 I 911 Figur2: IndiEtrim resursutnytande iita I982-I991 Under den senare delen av1980-talet har lönekostnaderna stigit långt snabbareän produktiviteten - och snabbare än i konkurrentländerna. Under senaredelen av har produktionen per arbetad timme ökat med i genomsnitt en procent , medan denominella timlönerna ökat . Detta har lett till inflationoch försämrad konkurrenskraft. Orsakematill de produktivitets- och tillväxtproblem som finns i den svenska ekonomin har analyserats avproduktivitetsdelegationen som överlämnadesitt betänkande (SOU 1991:82) Drivkrafter for produktivitet och välståndunder . Förslag till åtgärder för att höja produktiviteten inom näringsliv och offentiig sektor harockså framlagts i betänkandet. Prisstegringstakten för den svenskaexporten av bearbetade varor dämpades kraftigt . Relativprisernaföll , då sänkningen sammanhängde med de storadevalveringama. har de svenska exportprisema stigit i samma taktsom prisema i omvärlden. Svensk export har tappat marknadsandelar sedanår 1984 och trots att de svenska relativpriserna inte längre ökar mer än andra länder tappar fortfarandemarknadsandelar på världsmarknaden.Detta beror delvis på att den relativa pris- och kostnadsnivån fortfarandeligger alltför högt i den svenska industrin, men också på att den svenska exporten har en ogynnsam länder- ochvarusammansättning. Den svenska exporten är främst inriktad påinvesteringsvaror och det är den intemationella investeringstillväxten snarareän den privata konsumtionen som har tappat fart i vår omvärld. 1991/92:100 Bil. Industrins produktivitet i Sverigeoch 11 konkurrentländer 601973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1969 1991 1993 Kttlla: SCB, Kl, FInanadapartamantat ilgur 3: Industrins produktiTitet i och 11kankurrenUänder De totala bmttoinvesteringama ifast realkapital, som stigit oavbrutet sedanår 1982 eller med sammanlagt , vände nedåt och beräknas fortsätta att falla med 7 %.Nedgången var mest markant inomindustrin, där talet för beräknas till -. Även övriga näringslivsinvesteringar minskas. Investeringamai de statliga affärsverken ökarliksom bostadsinvesteringama, som beräknas öka något både på ny-ochombyggnadssidan. Den svaga investeringskonjunkturen förväntas beståunder , men nedgången i defasta investeringama kan då begränsas till en procent. Industriinvesteringama fortsätter att falla, dockinte lika kraftigt som under år 1991.Nybyggnadsinvesteringama beräknas falla kraftigt medan ombyggnadsinvesteringamaförväntas öka som en följd av regeringens politikatt i ökad utsträckning bevilja statliga ombyggnadslån till lägre räntekostnader. Totalt beräknasbostadsinvesteringama minska med . Omvandlingstryck Prop.1991/92:100 har den svenskapolitiken utformats utan att i tillräcklig utsträckningbeakta konsekvensema för näringsverksamheten. Den ekonomiska politikenhar utformats så att näringslivet till en del kortsiktigt skyddas föromvärldens konkurrens. Genom denna inriktning har inte minst de mindreföretagen haft svårigheter att utvecklas. Produktivitetsdelegationen hävdar i sittbetänkande att bristen på omvandlingstrycki svenskt näringsliv är en starkt bidragande orsak till den låga produktiviteten i näringslivetidag. De stora devalveringama ibörjan av verkade hämmande på produktivitetstillväxten ochstmkturomvandlingen. Spåren av detta ser vi när befinner sig i en djup lågkonjunktur med storastrukturella problem i ekonomin,exempelvis en alltför stor offentlig sektor, ett strukturellt sparandeunderskottsamt en alltför snabb kostnadsutveckling. Dessa problem måste lösas . Omställningen kan bli mycket smärtsamom den måste ske under en intemationell lågkonjunktur. är ett litet och glest befolkat land somgeografiskt befinner sig förhållandevis långt från stora befolkningskoncentrationer.Detta ställer särskilt höga krav på svenska individer och beslutsfattareför att svenska företag skall kunnakonkurrera, vilket alltid är en förutsättning för att det svenska välståndetskall kunna utvecklas. Regeringens politik syftar till att ge godakonkurrensförutsättningar. Ett medlemskap i är ett viktigt inslag idenna politik. Endast som medlem kan fullt ut dra nytta av dendynamiska utvecklingsprocess som pågår i . möjligheter att hävda sig idenna process beror på möjlighetemaatt i alla avseenden bli ett effektivt samhälle. Det finns goda förutsättningarför detta. Såväl företagsledare som löntagare i är medvetna om vikten av att företagen ständigtfömyar såväl produkter som produktionsmetoder.På framtidens marknader är det innovationsförmåga och fiexibilitet som kommer att vara avgörande förframgång. Regeringens politik syftartill att genom bl.a. höjd kvalitet i utbildningsväsendet och förbättrad infrastmktur lägga en bättre grund förhela framtida utvecklingsmöjligheter. Det är nödvändigt med förändring och fömyelseinte bara inom näringslivet utanäven inom den offentliga sektom. Regeringens politik syftar till attsnabbt påböija den nödvändiga förändringen inom den offentiiga sektom. Förändringama som kommer att medföra bl.a.minskad resursåtgång är till gagn för både medborgama och företagen.Samtidigt är effektiva och innovativa företag en viktig fömtsättning för attverksamheter inom dagens offentiiga sektor kan bedrivas på ett för medborgama mera fördelaktigt sätt.Entreprenadverksamhet av olika slag åtstat och kommun medverkar också att stärka och utveckla serviceföretagsamheten,inte minst i glest befolkade delar av landet. Näringspolitiken skall inriktas påatt ge förutsättningar för ett starkt nä- J ringsliv som ger hög sysselsättning och resurser för välfärdsutvecklingi hela landet. Detta tillgodoses bästi ett ekonomiskt system som byggs på marknadsekonomins principer och sompräglas av socialt ansvar, god resurshushållningoch god miljö. Marknadsekonomin bidrar till att skapa allmän välfärd, godekonomisk utveckling och social trygghet. Ett näringsliv som är gmndat på friföretagsamhet, sund konkurrens, enskildaägandeformer ger de bästa fömtsättningama för fortsatta ekonomiskaframsteg. Näringspolitiken måste inriktas på att främjautveckling av ny teknik, framväxten av nya företag, en ökad differentiering,mångfald och decentraliseratbeslutsfattande. Vidare måste näringspolitiken vara så inriktad att denstår i harmoni med målet om en god miljö och beaktar behovet av balans mellanolika regioner i landet. Enligt regeringens uppfattning skallnäringspolitiken ange ramar för näringsverksamheten.Inom dessa ramar bör företagen fritt få bedriva sin verksamhet.Detaljstyming och byråkrati måste bort. Dessutom behövs fasta spelregler så att näringslivet ges långsiktigt stabilaplaneringsförutsättningar. Ett starktnäringsliv fömtsätter både stora och små företag. De mindre och medelstora företagen är dock av särskildbetydelse för näringslivets fömyelseoch långsiktiga tillväxt. Regeringens politik syftar till attfrämja framväxten av fler småföretag.Ett sådant näringsliv har en bättre förmåga att anpassa sig vid konjunkturväxlingar och bidrar genom mångfald och riskspridning till att göra samhällsekonominmindre sårbar. Behovet av ökad tillväxt och fömyelse betonasstarkt i regeringsförklaringen. ekonomi har akuta problem somför sin lösning kräver ökad produktivitet i näringslivet och i den offentligasektom. Insatser krävs från såvälstatsmaktemas sida som från företagens och organisationemas för att ökaproduktiviteten. Statsmaktemas uppgift är att skapa goda allmänna betingelser för långsiktigekonomisk tillväxt. Näringspolitikensviktigaste uppgift är därvid att skapa ett gott klimat för företagsamheten i så att vi kan återvinnautvecklings- och tillväxtkraften i svensk ekonomi. Det är de enskilda företagens, entreprenöremas ochindividernas uppgift att utnyttjafömtsättningama till att producera, investera, skapa en modem arbetsorganisation, utveckla ny teknik, etc. Dennya synen på näringspolitikenpräglas av regeringens starka tro på enskilda individers och företags kreativaförmåga. Regeringens näringspolitik koncentreras till femhuvudområden. - småföretagspolitiken: medverka till en gynnsamutveckling för småföretagen, särskilt nya företag och tillväxtföretag, - privatisering:försälja aktier i statiigt ägda bolag, - konkurrenspolitiken:medverka till ökad konkurrens genom skärpt lagstiftning, avreglering och förenklad normgivning, jj - forskning och utveckling: stödja forskning förnäringslivet, Prop.1991/92:100 - energipolitiken:medverka till en tryggad energiförsörjning till inter- gjj j nationellt konkurrenskraftiga priser genom bl.a.effektivare energimarknader. Branschstödet till industrin avvecklas ochnäringspolitiken ges en mer generell prägel. Det är de enskildainitiativen, det fria företagandet och det spridda personliga ägandet ochsparandet som kan lägga gmnden för en ny utvecklingskraft. Den förändradenäringspolitiken, regeringens omläggning av kursen i den ekonomiska politiken,utbyggnaden av den eftersatta infrastmkturen ochde ökade satsningama på utbildning och forskning skapar förutsättningar för nya investeringar och en utvecklingsom bryter nedgången i näringslivet. Denlåga tillväxten i den svenska ekonomin fordrar en omprövning av den långsiktigaekonomiska politiken. Nya vägar måste prövas. Därför läggs nu bl.a.småföretagspolitiken om. Regeringen har i propositionen om en nysmåföretagspolitik (prop. 1991/92:51,NUU, rskr. 93) lagt fram ett samlat program för en ny småföretagspolitik med följande huvudsakliga innehåll: - rättssäkerheten förbättras genom att bl.a.äganderätten och näringsfriheten ges ett gmndlagsskydd, - en effektivkonkurrens skapas i privat och offentlig verksamhet, - skattetrycket sänks, - en effektivriskkapitalmarknad för småföretag utan statlig inblandning bör byggas uppsuccessivt, - arbetsrätten sesöver, varvid småföretagens intressen särskilt beaktas, - lagar och andraregler på olika områden förenklas och tas om möjligt bort, - nyetablering och Europakontakter underiättas. Denhittillsvarande politiken har försummat utvecklingsmöjlighetema hos de små och medelstora företagen. Därigenom hartillväxtkraften försvagats och möjlighetema att öka sysselsättningeninom den privata sektom successivt blivit allt sämre. För att marknadsekonomin skall fungera krävslivskraftiga små och medelstoraföretag. Utvecklingskraften och mångfalden hos småföretag är ytterstviktig för att bl.a. skapa och vidmakthålla en sund konkurrens i svenskekonomi. Det gmndläggande i småföretagspolitiken bör varaatt skapa goda generellafömtsättningar för nyetableringar och tillväxt i småföretag. De generella fömtsättningama bör vara så utformade attde ger medborgama goda möjligheter att skapa och bygga upp företag.Staten skall däremot inte försöka påverkade enskilda företagens eller branschernas utveckling. Mot denna bakgmndförordar regeringen att kvarvarande branschpro gram avvecklas och att fiera från centralmyndighetsnivå bedrivna åtgärds- 12 I stället läggstonvikten vid att utveckla insatserna för Prop. 1991/92:100 att stärkanyföretagandet och småföretagens Europakontakter. Dessa insat- gjj jo ser bör i första hand genomföras på regional ochlokal nivå. De regionala utvecklingsfondema får härvid en särställning men deolika insatserna bör genomföras inära samverkan med bl.a. exportråd, handelskamrama, företagensorganisationer och berörda kommunala organ, banker och försäkringsbolag. Regeringen avser att senare lägga fram förslag omsmåföretagens riskfinansiering. Staten bör inte styra utvecklingeni enskilda företag eller branscher och detär inte heller statens uppgift att driva och förvalta företag. harenligt regeringens proposition om privatisering av statligt ägda företag, m.m. (prop. 1991/92:69, NUlO, rskr. 92)bemyndigat regeringen att säljaaktier m.m. och delar av verksamhet inklusive fast egendom i vissa angivnaföretag, däribland de som ingår i Förvaltningsaktiebolaget . Riksdagenhar vidare godkänt regeringens förslag att avveckla Fortia. beslöt (prop 1990/91:87,NU38, rskr. 318) att domänverketskall ombildas till aktiebolag. Ombildningen beräknas ske . ombildades affärsverket FFV till aktiebolag () och överfördes till Fortia. förvärvade samtiigaaktier i . Fortia-koncemens verksamhetunder har präglats av ett omfattande strukturarbete i flera avdotterbolagen och då speciellt inom de försvars- och skogsin-dustrieliaområdena. Effektivkonkurrens är en fömtsättning för dynamik och tillväxt i ekonomin. Inom viktiga delar av den svenska ekonomin ärkonkurrensen otillräcklig och en radåtgärder krävs för att förbättra den. Regeringen har i propositionen om en ny småföretagspolitik(1991/92:51, NUU, rskr. 93) redovisatsin bedömning av hur en effektivare konkurrens kan uppnås och upprätthållas. En fri utrikeshandel är det effektivaste sättetatt öka konkurrensen på marknaden och förhindra att företagfår dominerande ställning och mono pol. närmande till EG är viktigt i detta avseende. Ett innebär att kommer att ingåi ett europeiskt ekonomiskt samar betsområde med enhetiiga konkurrensregler för den gränsöverskridande handeln. Det innebär i praktiken attEGs konkurrensregler kommer att bli gällande svensk rätt vid sidan av dennationella konkurrenslagstiftningen. EGs regler bygger på gmndsynen om fri konkurrens. Konkurrensbegrän sande avtal mellan företag liksom företags missbruk av dominerande 13 ställning är förbjudna. Det finnsvidare särskilda regler för företagsför- Prop. 1991/92:100 värv. Regeringenkommer i den EES-proposition som beräknas kunna läg- gjj jo gas fram våren1992 att behandla EES-reglema på konkurrensområdet. Åtgärder som främjar en väl fungerandehemmamarknad har stor betydelse för effektiviteten i den svenskaekonomin. (C 1989:03) överiämnade ijuli 1991 till regeringen sitt huvudbetänkande (SOU 1991:59) Konkurrens Jorökad välfärd. Kommittén pekarutifrån sin analys av konkurrensförhållandena på den svenska marknaden påbehovet av skärpt konkurrenslagstiftning. Förbud mot prissamverkan och marknadsdelning samt långtgående sanktioner är väsentliga nyheter i kommitténs förslag till nykonkurrenslag. Kommittén förordar ytterligare avregleringar. Kommitténhar i sitt slutbetänkande (SOU 1991:104)Konkurrens inom den kommunala sektorn, lämnat förslag till åtgärder förökad konkurrens i verksamhet. Regeringen avser att läggafram en lagrädsremiss om en skärptkonkurrenslag och därefter en proposition med förslag till en nyförstärkt konkurrenspolitik. För att uppnåoch upprätthålla en effektiv konkurrens behövs också en väl fungerande konkurrensövervakning. Regeringen redovisade i propositionen(prop. 1991/92:51) Om en ny småföretagspolitik bedömningen att en ny central konkurrensmyndighet borde inrättasgenom att uppgifter från nuvarande () och statenspris- och konkurrensverk (SPK) förssamman. Förslag när det gäller den närmare inriktningen av och fömtsättningama för den nya konkurrensmyndighetens arbete läggs nu fram. Verksamheten bör renodlasoch effektiviseras. Huvuduppgifterna för konkurrensmyndigheten bör vara atttillämpa konkurrenslagen samt att ta fram förslag till avregleringar. För att effektivisera övervakningen avkonkurrensförhåilandena regionalt ochlokalt föreslås vidare att länsstyrelsema ges ett ansvar för konkur-rensfrågomai länen. Förändringen av myndighetsstmkturen möjliggörvissa besparingar på statsbudgeten. En särskildutredare har tillkallats för att svara för det förberedande arbete som behövs för att omorganisationen skallkunna genomföras . Teknikensbetydelse för tillväxt och produktivitet har senast belysts av produktivitetsdelegationen.I sitt betänkande (SOU 1991:82) Drivkrafter forproduktivitet och välstånd understryker delegationen vikten av att verksamhetema i industri, handel och förvaltning fårdel av de tekniska framstegen, såatt dessa kan omsättas i effektivare produktion och mer konkurrenskraftigaprodukter. Statens insatser för teknisk forskning ochutveckling, teknisk FoU, gmn das på såväl näringspolitiska som forskningspoUuska överväganden. Rege ringens prioritering av generellt verkande insatser framför selektivafår U genomslag också påforskningsområdet. Det betyder en betoning av dels Prop. 1991/92:100 forskning,dels utveckling av basteknologier för breda framtida tillämp- gjj j ningar. Inom forskningspolitiken utgör budgetåret1992/93 det avslutande tredje åretför de program som beslutade om (prop. 1989/90:90, NU40, rskr. Det innebär t.ex.att uppbyggnaden av det teknik-vetenskapliga forskningsrådet, TFR,fortsätter enligt uppgjorda planer.Regeringen avser att lägga fram en ny forskningspolitisk proposition år1993. Förhandlingama om EES som bedrivits under hösten1991 innebär att , när avtalet träder i kraft, skall medverka i EGsramprogram för FoU i dess helhet. Regeringen anser det vara viktigt att Sverigedeltar aktivt i dessa program. Endominerande del av EGs ramprogram är inriktad på teknik förindustriella behov, eftersom syftet är att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft. Inom näringspolitiken har stödettill svenska företags ochforskningsinstitutioners medverkan successivt stärkts under ett antalår. Avsikten är att i två steg budgetåren 1992/93 och 1993/94 nå den anslagsnivå som krävs för full medverkan. För /93 ökas stödet till svensktdeltagande i EGs ramprogram för FoU med 83 milj.kr. Ökningenfinansieras till övervägande del genomen tillfällig överföring av resurser från nationell till internationell forskning. Förslag om finansiering avsvensk medverkan i EGs ramprogramför FoU för perioden /94-1995/96 kommer att lämnas i den planeradepropositionen om forskning . Regeringen har mottagit betänkanden fråntre utredningar avseende teknik ochFoU.