prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Enligt Operan bör teaterchefen/verkställandedirektören även utses av regeringen. Aktiekapital resultatutjämningsfond vid Operan, Dramatiska teatern och Svenska riksteatem Närdel gäller aktiekapitalets storlek för Operan och Dramatiska teatern instämmerstatskontoret, RRV, och Dramatbka teatem i utredningensförslag om att en översyn bör göras. Operan redovisar i sitt remissvar atl ensådan översyn redan gjorts av Operan och att ett aktiekapital istorleksordningen 20 milj.kr. Svenska riksteatem framhåller atl enöversyn också måste omfatta behov av rörelsekapital. Dennasynpunkt stöds av . Riksteaternsoch regionteatrarnas olika roller och ansvarsfördelningen mellan dem Utredningensförslag om alt se över rollfördelningen mellan och regionteatrarnastöds av som förutsätter att direktiven till denna översyntar fasla på publikens och arrangörsnäiels rättmätiga krav på all få del avkvalitativ teater i hela landet. Svenska riksteatem instämmer också iutredningens slutsats om en översyn. framhåller alt det90~ialsprogram för verksamhet, som utarbetats inför Riksteaternskongress, syfiar lill envidareutveckling av som arrangörsorganisation och en koncentrationav teater-produktionen till områden där insatser ärspeciellt nödvändiga såsom musiktealer, dans, barn- och ungdomsteater, ensvensk folkteater med inriktning på nya grupper saml glesbygdsteater. Operanframhåller atl översynen framför alltbör avse insatser för musikteater och dans samt samverkan medlandets sex statsunderstödda musikleatrar liksom med länsteatrarna. Även RRVoch TR stöder förslaget om en översyn. vill framhålla den banbrytande betydelsesom har haft för svensk teater och att ånyo står införett nytt utvecklingsskede. Detta bör vara det viktigaste skälet till attteaterns verksamhet måste få en noggrann och mångsidig prövning. Enligl statskontorets mening bör återgå till sin ursprungliga funktion nämligenatt bedriva förmedling av teater i landet. Operansutnyttjande av Prop. Statenskulturråd delar utredningens uppfattning om behovet av en andrascen förOperan. Med anledning av att också har behov av en scen anserkulturrådet att man i första hand bör undersöka om en samordning är möjlig avbehoven och resurserna hos Operan och när det gäller utnyttjandetav . Operan framhåller att Operan inte har ekonomiskaresurser alt använda på årsbasis och pekar på att Operantidigare påpekat behov av tillgång till en professionell scen. En tänkbar lösning vore att ställaSödra teatern och dess resurser under administration. Efter Operansårliga planering skulle resterande utnyltjan-detid kunna erbjudas andraintressenter. föreslår att en ny huvudman för bildas,exempelvis en stiftelse med , Operan och som stiftare,varvid ansvaret för verksamheten skulle breddas. Operan skulle beredasmöjligheter att utnyttja som annexscen utan alt därmed ta ansvarför övrig verksamhet som kan rymmas på . Gästspelverksamhel ochsamproduktioner med olika fria gruppr skulle kunna bibehållas. TR delaruppfattningen att Operan har behov av ytterligare en scen och anser att delbör ankomma på cheferna för och atl lägga fram förslag om denärmare förutsättningarna för ett överförande av till Operan. anser det angeläget att Operanfår en andra scen och att bibehålls som gästspelsscen. Operanslokalproblem måste därför lösas på annat säll än vad utredningen föreslår. BeträffandeTV och radioutsändningar finner statskontoret atl frågan om ett bättresamarbete mellan Operan/Dramalen och TV/radio bör uppmärksammas utifrån tvåperspektiv ett regionalpolitiskt och elt pro-duktiviletsperspektiv. TR delarutredningens uppfattning att ett utökat samarbete med radio och TV borde komma till stånd och anser au frågan kan få storbetydelse i nuvarande läge när nya radio- och TV-stalioner växer fram. Problemi sammanhanget är finansiering av merkostnader, konstnärliga aspekter och denupphovsrättsliga regleringen. har inga erinringar när detgäller utredningens synpunkter. Förslagtill Underbilaga 12.3 Prop. Lag om ändring i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1990:886) omgranskning och kontroll av filmer och vidcogram skall ha följande lydelse. 9§ Avgifi för granskning enligt denna lag tas ut med 1. grundavgift , vidnormal visningshastighel, dock minsl , 3. avgifi förvarje tillståndskort utöver det första med . Tidsavgifl las inte ul som en film eller ett videogram till väsentlig del ären dokumentär framställning. Om en film eller ett videogram Om en film eller ettvideogram har en speltid under/em minuter har en spellid under/re«/o minu- vid normal visningshastighet utgår ler vid normal visningshastighet avgifien för varje tillståndskorl ut- utgår avgifien för varje tillstånds över del föista med . kortutöver det första med , eller,om speltiden understiger fem minuter,med . Dennalag Irätler i kraft den . Förslagtill Underbilaga 12.4 Prop. Lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:3) om rundradiosändning avfinländska televisionsprogram Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:3) omrundradiosändning av finländska televisionsprogram dels atl lagen, som gäller till utgången av är 1992,skall fortsätta att gälla lill utgången av , deball I § skall ha följande lydelse. Regeringen får för liden intill Regeringen får för liden intill utgången av medge rätt till utgången av medge rält lill rundradiosändning från radiosän- rundradiosändning från radiosän dare av televisionsprogram i radio- dåre av televisionsprogram iradio- eller irådsändning från . eller trådsändning från . Med rundradiosändning, radiosändning och trådsändningförslås delsamma som i radiolagen (1966:755). Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse IWI:326. Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 1991/92:100 Bil. Liksomföregående år redovisas här vissa uppgifter orn fördelningen av ekonomiskaresurser mellan kvinnor och män. Föregående ärs redovisning återfinns ipropositionen (1990/91:113) om cn ny jämställdhetslag, m.m. I denna bilagaredovisas uppgifter för är 1989 (för löner även är 1990). Den långsiktiga utvecklingen har gätt mot ökadekonomisk jämställdhet mellan könen,bl.a. genom att kvinnors utbildning och sysselsättning ökat och till följd avlåglönesatsningar (se vidare LU90, SOU 1990:14, kapitel 15). I tabell 1 redovisas kvinnors löner i förhällandetill männens för fem stora avtalsområden.För de fyra områdena där uppgifter finns frän , har skillnaderna minskat sedan detta år. Kring mittenav 1980-taiet avstannade dennaminskning och skillnadema har i vissa fall i stället ökat. Kvinnornas lön i procent av männens , heltidsanställda Källa: SCB.lönestatistiken. Löneskillnadema beror till stor del pä att kvinnoroch män finns inom olika delarbetsmarknaderoch pä olika niväer, men även inom resp. kvalifikations-nivåer finns enskillnad mellan lönema för kvinnor och män. För LO-gmpper med liten lönespridning, t.ex. inom vamhandel,var skillnaden däremot endast ca 5procent mellan kvinnors och mäns löner. Lönespridningen har ökat under1980-talet, såväl totalt som inom kvinno- resp. manskollektiven. Veckoarbetstiden dr 1990 för en heltidsanställdprivat tjänsteman skiljer sig intemycket mellan kvinnor och män utan uppgår till ca 39,6 tim./vecka. Andelendeltidsanställda kvinnor är jämfört för män. En deltidsanställd kvinnlig tjänstemanarbetar i genomsnitt /vecka,vilket medför att genomsnittet för hel- och deltidsanställda sjunker till ca 35 rim. för kvinnor.Kvinnliga arbetare inom vamhandel, hotell- och Prop. 1991/92:100restauranger är till deltidsanställda, inom statlig sektor är Bil.12 andelen och inomlandsting och primärkommuner är drygt 50 resp. diygt avkvinnoma deltidsanställda jämfört med av männen. Liksom för lönenivån kan man se skillnad mellankvinnor och män i arbetsinkomsten 1989 för en heltids- och helårsanställd.Arbetsinkomsten omfattar fömtomförvärvsinkomster även de transfereringar som är knuma till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall.Lantbmkare och andra företagare ingär inte. Uppgiftema är hämtade fräninkomstfördelningsundersökningen och kan fördelas på sociockonomisk gmpp.Mellan 1988 och 1989 är ökningen . för kvinnor och 16 900 kr.för män.vilket motsvarar 8,5 resp. 10,7procent. Högre tjänstemän har en lägre ökning medan tjänstemän pä mellannivä för bäde kvinnor och män har cn större ökning än genomsnittet. Inom alla de tresocioekonomiska gmppema har män enstörre ökning än kvinnor, både procentuellt och nominellt Arbetsinkomst för helårs- och heltidsanställda efter socioekonomiskgrupp 1988 och 1989, tkr. Arbetare och lägre tjänstemän Arbetsinkomstutgör summan av lön, fdretagarinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning ellertjänstgöring inom tatalförsvareL För att studera genomsnittsinkomster inkl.samtliga inkomstkällor fär man övergåtill det taxeringsmässiga begreppet sammanräknad inkomst, vilket fömtom förändringar i arbetsinkomst även pävcrkasav förändring i arbetstid ocharbetskraftsdeltagande. Lantbrukare och andra företagare ingår i detta underiag.Inkomst av kapitalrörelse och andra inkomstiag ingår (se not tabell 3). Den sammanräknade inkomsten har ökat med ca 11 %för bäde kvinnor och män , vilket innebär en ökning med . för kvinnor och 13 400 kr.för män, dvs. skillnaden i kronor ökar trots sanmia procentuella ökning. Att den sammanräknade inkomstenökar mer för kvinnor än arbetsinkomsten beror på ett ökatarbetskraftsdeltagande frän kvinnor. Ensamståendehar nominellt haft en nägot svagare inkomstutveckling jämfört med samtaxerade, troligen därför att de inte harkunnat ökat utbudet av arbetstid. 14 1991/92. Sammanräknad inkomstför samtliga inkomsttagare, tkr., Prop. Sammanräknadinkomst utgör summan av de sex inkomstslagen inkomst av tjänst, kapital, annan fastighet, tillfälligförvärvsverksamhet, jordbruksfastighet samt rörelse. I inkomstsummoma ingär också sociala förmåner sä somsjukpenning, föräldraperming, arbetslöshetsersätming. Anm: I totalsiffran ingåräven personer som saknar laxeringskod. Källa:SCB Be 20 . I tabell 4 redovisas den sammanräknade inkomstenför olika åldersgmpper liksom uppgifter om pensionspoäng ochmedelarbetstid. Den sammanräknade inkomsten förändras med stigandeålder och är som störst är. Inkomstökningen följer samma mönster för bäde kvinnor och män meden större ökning ju äldre man är.För män är ökningen . och för kvinnor 9 0(X)-12 000 kr.1 den yngsta åldersgmppen ökade inkomsten med . Inkomsten efter skattföljer samma mönster med större behållning med stigande ålder. Här sker dock en omfördelning sä attinkomstfördelningen blir jämnare. för kvinnor jämfört med föregäende är. Förändringen av årets genomsnittligapensionspoäng är ganska liten och är beroende av bädelöneutveckling, arbetskraftsdeltagandeoch basbelopp. För bäde kvinnor och män ökade genomsnittet med 0,07 poäng. Ökningen är 0,04 dll 0,10poäng i alla äldersgmpper med undantag av män 16-19 är. Andel utanpensionspoäng har utvecklats gynnsammare för kvinnor jämfört med män, för vilka genomsnittet är oförändrat och vissaäldersgmpper har högre andel utanATP-poäng. För kvinnor har andelen utan pensionspoäng minskat i samdiga äldersgmpper utom 20-24 är. Kvinnor är har minskat sin andel med 1,3procentenhet men fortfarande har sä mänga äldre kvinnor ingapensionspoäng jämfört med män. Medelarbetstiden har ökat med nägon10-dels timme i genomsnittför kvinnor och män fi-än 1988 till 1989. Ökningen gäller 20-49-åringar medan genomsnittet för åldersgmppen 50-64år har minskat. Den högaveckoarbetstiden för män återspeglar bl.a. att egna företagare ingär i underlaget. Inkomster(tkr), pensionspoäng och veckoarbetstid efter åldersgrupper 1989 1991/92:100 Bil.l2 88/89, % Sammanräknad inkomst 1, män därav sociala ersättningar Sammanräknad inkomst', kvinnor därav sociala ersättningar Inkomst efter skatt , män kvinnor Genomsnittlig pensionspoäng, män kvinnor Andel utan pensionspoäng, män kvinnor Medelarbetslid , män kvinnor 'Sammanräknadinkomst, se föregäende tabell. Källa:SCB Be 20 (Inkomster), RFV (pensioner), SCB grundtabeller(arbetstid). 1991/92:100 BU.12 Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser Liksomtidigare är redovisas här könsfördelningen i de statliga styrelsema, pä centraloch regional nivä. Bakgrunden är de mäl för kvinnorepresentationen i stadiga organsom föreslogs i propositionen (1987/88:105) om jämställdhets-politiken inför 90-talet. Är 1992 skulle ienlighet härmed andelen kvinnor i dessastyrelser uppgä till och är 1995 skulle andelen kvinnor vara . Det övergripande mälet angavs vara en jämnkönsfördelning inom en tio-årsperiod.För att lättare kunna följa utvecklingen föreslogs en ärlig redovisning av kvinnorepresentationen för riksdagen.Motsvarande redovisning lämnadessenast i propositionen (1990/91:113) om en ny jämställdhetslag, m.m. Några nya myndigheter har i förhällande tilldenna tillkommit och andra harupphört. Redovisningen avser förhållandena . Andelen kvinnor i statliga kommittéer redovisas ärligen ikommittéberättelsen. Decentrala myndigheter som ingär i redovisningen har samdiga en styrelse med beslutsfunktioner enligt verksförordningens(1987:1100) modell. Detta för attästadkomma enhedighet i redovisningen. Därtill redovisas även könsfördelningeni de affarsdrivande verken samt ö-e myndigheter under vilkahar räd i stället för styrelse. Det totala antalet styrelser är nu 118jämfört med 123 . Av tabell 1 och 2 nedan framgär att andelenkvinnor bland de ordinarie ledamötemai de centrala styrelsema nu uppgår till (med ordinarie ledamöter avses även ordförande). Det innebär att detmäl om kvinnor som, enligtpropositionen om jämställdhetspolitiken inför 90-talet, skulle uppnås är 1992, redan nu är uppnätt och överskridet för dessamyndigheter. Den totala andelenkvinnor i både centrala och regionala styreber uppgår däremot endast till28%. Det totala antalet kvinnliga ordförande i decentrala styrelsema har minskat medrvå . Andelen styrelser med kvinnlig ordförande är fortfarande liten, (en minskning med en procentenhetsedan förra aret). För sjudepartements verksamhetsområde finns ingen styrelse med kvinnlig ordförande. Det kan också konstateras att det i femav de 118 centrala styrelsema helt saknas kvinnliga ledamöter. Itabell 3-5 redovisas andelen kvinnor i 12 regionala myndighetsgmpper. Uppgiftema omfattar samdiga län ochavser även här förhållandena per . Redovisningen bygger päde uppgifter som länsstyrelsema fått i uppdrag att lämna. Kvinnoma utgjorde av de ordinarie ledamötema(inkl. ordförande). Motsvarande andelför är 1990 var . Även om således en hel del återstår att göra pä detregionala området har utvecklingen ända varit gynnsam Avtabell 3 framgär att länsbostadsnämndema har den största ökningen, . Kvinnomas andel iskogsvårdsstyrelsema fortsätter attvara läg. I studiemedelsnämndema, kronofogdemyndighetema och länsstyrelsema har andelen kvinnor minskatsedan föregäende är. Tabell 4 visar hur de nominerandeorganisationernas representanter i styrelsemafördelar sig pä kön. Här avses således endast de ledamöter som enligt myndighetens instruktion har att företrädasin organisation i styrelsen. Samtliga andra ledamöter redovisas underövriga. Av redovisningen framgär att bäde LO, TCO och SACOhar ökat sin andel kvinnor i deregionala styrelsema väsentiigt sedan förra aret. För SACOs del uppgår ökningentill , följt av LO och TCO med 11 resp. 10procentenheter. Bland riksdagspartiema har utvecklingen inte varitlika gynnsam. Endast folkpartietUberalema och har ökat sin andel, moderata samlingspartiet, socialdemokratema och harminskat sin andel. För är andelen oförändrad. Tabell 5 visar att kvinnorepresentationenfortfarande varierar starkt mellan deolika länen, fi-än i till i som såledesi likhet med förra aret har den högsta kvinnorepresentationen. Den högsta ökningen noteras i tre län; Västmanlands-,Älvsborgs- och . I tvälän har andelen kvirmor minskat; Stockholms- och . 1991/92:100 BiL12 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelserfördelade på departement; ordinarieledamöter exkl. personalföreträdare. Könsfördelningen i centreda suuliga lekmannastyrelser fördelade på myndighet; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare. Antalledamöter inkl. ordförande kv m samtliga 1991/92:100 Bil.l2 vid riksåklagarenskansli Brottsförebyggande rädet Datainspektionen FortifikationsförvaltningenFörsvarels materielverk datacentral Överstyrelsen för civil beredskap Styrelsen för psykologisktförsvar Försvarets forskningsanstaltFörsvarshögskolan Vapenfristyrelsen Statens väg- och öfikinstimt Arkivet för ljud och bild Styrelsen för Dialekt- och ortsnamns- arkiven samt svenskt visarkiv Antal ledamöter inkl. ordförande Styrelsen för teknisk ackreditering Statens delegation för rymdverk- Statens instittit för personal- Statens pris- och konkurrensverk Prop.1991/92:100 Bil.l2 ledamöter exkl. personalföreträdare (procent) Tabell 4.Andelen kvinnor i regionala myndigheters styrelser fördelade efter nominerande organbation ; ordinarie ledamöterexkl. personalföreträdare (procent) *Avser andelen kvinnorav de ledamöter som den nominerande organisationen föreslagit i enlighetmed resp. myndigheters instruktion. **Avsersamdiga övriga ledamöter i styrelsema. nyndigheters styreber fördelade på län; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdni ■e (procent) 1991/92:100 Bil.l2 6 2 6 3 6 4 Kulturdepaitementet,/ör5/agjanj/a 40 526 000 Utredningarm.m., reservationsanslag 16 000 000 Intemationelltsamarbete m.ra, reservationsanslag 1 345 000 Intemationell samverkan inom ramenför flykting- och migrationspolitiken m.m., reservationsanslag 3000 000 5. Åtgärder mot främligsfiendighet och rasism, reservationsanslag 10 0(X) 0(X) Summa littera A 70871 000 8 B. Kulturverksamhet m.m. kulturområdet m.m., reservationsanslag 24 3. Bidrag tUl samisk kultur, Stöd till icke-statiigakulttirlokaler, Ersättrdngaroch bidrag till konstnärer B\diagti\fkonstnsier,reservationsanslag 31 7. Inkomstgarantier för konsmärer m.m., förslagsanslag 33 8. Ersätming åt författare m.fl. förutiåning av deras veiicgenom bibliotek m.m., förslagsanslag 36 9. Ersätming till rättighetshavare pämusikomrädet 38 Teater,dans och musik 40 10.Bidrag till Svenska riksteatem, re.rervariortjani/a Bidrag tillOperan, reservationsanslag Bidrag tillDramatiska teatem, reservationsanslag Bidrag till Svenskarikskonserter, Täckning av vissa kosmader vid Svenska rikskonserter,/or5/ajanj/ag Bidrag till regional musikverksamhet, Bidrag till regionala och lokalateater-, dans- och musikmstitutioner, förslagsanslag 53 17. Bidrag till fria teater-, dans- och musikgmpper m.m., reservationsanslag 55 18. 56785 000 31624 000 77 773 000 3 375 000 212 677 000 251 644 000 145 790000 62 066 000 2 826 000 Bibliotek Prop.1991/92:100 Bidrag till regional biblioteksverksamhet. förslagsanslag 34 364 000 Bildkonst,konsthantverk m.m. Statenskonstråd,förslagsanslag 4 780 000 Förvärv av konst förstatens byggnader m.m., reservationsanslag 28 038 000 Bidrag för konsmärlig utsmyckning i bostads- orraåden,förslagsanslag 15 000 000 Utställningar av nutida svensk konst iudandet, reservationsanslag 1 448 000 Bidrag till förde fria konsterna 1 580 000 Främjande avhemslöjden./örj/afiflnsia 14 840 000 Arkiv 67 26. ochlandsarkiven,/öri/agjaÄs/ag 126 500000 svensktvisarkiv, förslagsanslag 24 225 000 Svenskt biografisktle\ikon,förslagsanslag 2 961 000 Statliga arkiv: Vissakostnader för samlingar ochmateriel m.m., reservationsanslag 5 689 000 förslagsanslag 83 454 000 Kuluirmiljövärd, reservationsanslag 103 022 000 Tilläggslän för ombyggnad av kulturiiistoriskt värdefullbebyggelse m.m., förslagsanslag 95 OCX) 0(X) Museer ochutställningar 85 34. förslagsanslag 432 618 000 94 35. Centrala museer: Vissakostnader för utställningar ochsamlingar m.m., reservationsanslag 18 742 000 Bidrag till ,förslagsanslag 17 354 000 Bidrag till vissa museer 26 123 000 Bidrag till regionala museer,/ö>s/ag5a«j/a 76 421000 Riksutställningar,reicrvarionsani/ag 31667000 Inköp av vissakulturföremäl,/ö«/a5anj/ag 80 000 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulnirområdet, reservationsanslag 30 855 000 Iiu-edning och uöustning avlokaler för kulturändamål,/örs/asanj/ag 47 000 000 Summa littera B 2934 057 000 Film m.m. 115 1. , /ag 117 2. FUmstöd, reservationsanslag 120 3. Stöd till fonogram och musikalier, Driftsstöd tilldagspressen,/örs/agja«j/flg Täckande av förluster vid statligkreditgaranti till DistributionsstödtiU dagspressen, förslagsanslag Stöd tiUkulturtidsskrifter, reservarioniOrti/flg Stöd dU radio-ochkassettidningar, förslagsanslag 130 II.Bidrag tiU nyhetsinformation och litteratur, reservationsanslag 7 470 000 65 513 000 4 394 000 416 000 000 1000 81000000 21450 000 1991/92:100 BiL 12 133 135 136 139 Kreditgarantier tiU bokTörlag, förslagsanslag Stöd tilll bokhandeln, reservationsanslag Länför investeringar i bokhandel m.ia, Talboks- och puiiktskriftsbiblioteket: Förvalmingskostnader,/örj/agian5/ag 23 448 000 reservationsanslag 37 999 000 Bidrag tillSvenska språknämnden och 61447 000 3 041000 Radiooch televbion m.m. : Förvaltningskostnaiiei,förslagsanslag Stöd tiU lokalprogramverksamhet, reservationsanslag ,förslagsanslag Utbyte av TV-sändningarmeUan och ¥it\lar\d, förslagsanslag 156 23. Bidrag till dokumentation av medieurvecklingen och tiU europeiskt mediesamarbete, reservationsanslag 4 102 000 1250 000 5352 000 4 608 000 26 243 000 8 387 000 158 D, Invandring m.m. Prop.1991/92:100 BiL12 164 I. förvalmingskosmader,/örs/agsanx/ag 444 329 000 Föriäggningskosöiader,/ör5iagM«j/ag 1603 100 000 Åtgärder för invandrare,reservariort5anj/ag 22 426 000 Överföring av flyktingarm.m.,/öri/ag5art5/ag 22 500 000 Ersätming tiU kommunemaför åtgärder för flyktingarm.m., förslagsanslag 4 426 000 000 reservationsanslag 15 589 000 Ombudsmannen mot etnisk dikriminering m.m., förslagsanslag 3 520 000 Län till hemudnisming för flyktingar, m.fl., förslagsanslag 84 030 000 ./öri/agiOrtj/flg 34 000 000 Summa littera D 6655 494 000 förslagsanslag 6 046 000 reservationsanslag 10 556 000 Summa littera E 16602 000 Summakulturdepartementet 10553 920 000 186 12.1 Sammanfattning av betänkandet (SOU1991:71) Teatems kosmadsutveckling -1990 med särskilda studier av Operan,t)ramaten och Riksteatem 195 12.2 Förteckning över remissinstanser ochsammanställning av remissyttrandenöver betänkandet (SOU 1971:71) Teatems kosmadsutveckling1975 -1990 med särskilda studier av Operan, och Riksteatem 198 12.3 Förslag till Lagom ändring i lagen (1990:886) om granskning och kontroU av filmer och videogram 199 12.4 Förslag till Lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:3) om mndradiosändning avfinländska televisionsprogram 200 12.5 Fördelning av ekonomiska resurser mellankvinnor och män 204 12.6 Könsfördehiingen istadiga lekmannastyrelser gotab 40424, 1991 Regeringens proposition1991/92:100 Bilara 13 (tolfte huvudtiteln) Riksdagen1991/92. Bilaga13 till budgetpropositionen 1992 (tolfte huvudtiteln) 1991/92:100 Bil. för i huvudsak följande omräden: - de allmännarikdinjema för näringspolitiken, - företagensallmänna utvecklingsbetingelser, service, utbildning, särskilt i de små ochmedelstora företagen, - industrinsfinansiering, bl.a. vissa exportkreditfrågor, - förvaltning och avyttring av aktier eller andratillgångar i vissa helt eller delvis statligt ägda företag, - näringsfrihet och inrikeshandel, pris- ochkonkunensförhållanden, prisreglering m.m., - byggnadsväsendet och viss byggnadsforskning, - teknisk forskning och utveckling, - patent- och registreringsverksamhet, - teknisk kontroll, provning och mätning, vissasäkerhetsfrågor, - turism och rekreation, - energiförsöijning,energiforskning, energiplanering, beredskap inom energiområdet. överfördes frågor ombiobränslen till verksamhetsområde, regionalpolitiskafrågor lill arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde samt frågor om hantverk och hemslöjd till verksamhetsområde. Enav regeringens huvuduppgifter är att bryta den ekonomiska stagnationen och att lägga gmnden för en ny period avtillväxt, företagande och utvecklingi .