prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Detta sker iljuset av SAKs beslut om sin framtida roll, den stora vikt tillmäterFN-systemet i bistånd till samt att regeringen f n inteplanerar en bilateralisering av svenskt Afghanistanbistånd. verkar också, tillsammans med andragivare, för en effektivisering av FN-biståndet tik landet, bl. a genomstöd tik bättre samordning. Även här kan SAKs kompetens spela en viktig roll. Eftergångna decenniers stormaktspel om , Pol-pottidens folkmord,vietnamesisk ockupation och intemationell isolering, har en internationell fredsöverenskommelse nåtts, enligtvilken FN i en gigantisk och komplicerad insats skall leda landet frammot akmänna val . Under FN skall iett högsta nationekt råd (SNC) de fyra hittiks inbördes stridandepartema under prins ledning söka samarbeta. Det socialistiska statsskicket har officielltavskaffats och redan innan fredsavtaletundertecknats hade Phnom Penh-regimen kungjort att landet möjligt skulle omvandlas till en liberalmarknadsekonomisk demokrati. Ett ekonomiskt reformprogram har med vissframgång drivits , vilket å ena sidan lett till enuppblomstrande privat företagsamhet, men där avigsidor som smugglingoch vidgade sociala klyftor har blivit allt tydligare. står nu inför stora akuta problem. Ettsådant rör repatrieringen av det storaantal flyktingar, som finns såväl inom som utanför landets gränser ca 350 000i samt uppemot 200 000 s. k. interaflyktingar, vilka pga detuppblossande inbördeskriget efter vietnameseraas militära reträtt hartvingats till en flyktingliknande tillvaro inne i landet. Ennärrelaterad fråga rör minröjning, som är en föratsättning för den planerade repatrieringen. Dessutom krävsomedelbara och resoluta åtgärder för att genomföra FN-planens aviseradeavväpning och sociala återanpassning av ca 100 000 soldater. Mänskliga lidanden, och den omfattandeödeläggelsen av landets infrastraktur innebär stora biståndsbehov. Behovoch möjligheter inom olika samhällssektorer har studerats av FN. För att effektivt genomföra föreslagna insatser måste åtgärder snabbt vidtagas för att höja den extremt lågamottagningskapaciteten på kam- bodjansk sida. En annan fråga av hög prioritet blir hur man bäst hanterar samordningen i det interaationella hjälparbetet. Jag föratser ettkraftigt ökat svenskt stöd till , främst i form av humanitära insatser, men också avseende rehabilitering av infrastrakturen i landet samt tik 158 kapacitetshöjande insatser inom denkambodjanska förvahningen. 1991/92:100 stöd kommer att lämnas iförsta hand genom FN, bl. a. inom ramen för Bil. 4 FN:s Kambodja-operationUNTAC (United Nations Transitional Authority in ), samt genom enskildaorganisationer. Sverigesstöd till omfattar främst miljövårdsinsatser. Gällande avtallöper väl. Kambodjafrägan, som är på väg att lösas, kommer att aktualiseraett ökat stöd till . Behovet av insatser är stort i ,som är på väg att återappta sitt medlemskap i organisationen.Miljörelaterat stöd till lämnas från anslaget C 1, andramultilaterala bidrag. Fortsatt stöd till lämnas också via C1-anslaget. Annat stöd till och övrigt regionalt samarbeteinklusive stöd tik utveckling avhantverksfisket i Bengaliska bukten lämnas från C 2-anslaget. Totak utbetaladesunder /91 16,1 milj.kr. Den utgående reservationen uppgick till 31 milj. kr. beroende på planering förinsatser i som ej kunnatgenomföras. Med hänsyn till den stora reservationen föreslår jag ingenytterligare medelstikdelning till denna anslagspost för budgetåret1992/93. Reguljärt samarbete genom BITS,SAREC eller bedrivs med följande länder iAsien: Filippineraa, , , , Sri Länka, Efter mer än ett årtionde avekonomisk, social och politisk kris tycks flertalet av de 25 länderaa i Syd-och samt stå inför engynnsammare utveckling . På det politiska planet uppfattas demokratiseringen som en föratsättningför framsteg också på de ekonomiskaoch sociala områdena. Skuldkrisen fortsätter dock att prägla situationenför ett stort antal länder i , liksom en ojämn inkomstfördelningmellan och inom länderaa. Det svenska biståndet tik har ökatsnabbt och omfattar föratom projekt och programsamarbeteäven tekniskt bistånd ochforskningssamarbete. Det bistånd som förmedlas genom enskildaorganisationer är relativt sett mer omfattande i än på andra kontinenter. Det svenska biståndet har visatsig ändamålsenligt i det skede avstora förändringar som åttiotalet inneburit i . Beräknadeutbetalningar till insatser i /92 kommer att uppgåtill drygt 830 milj. kr. Utvecklingssamarbete medSydamerika Prop.1991/92:100 Utvecklingen i i börjanav känntecknas av de ambitiösaprogram som flera länder inlett för att nå balans i ekonomin och moderniseraen tungrodd statsförvaltning. Dessa reformer mot en mer öppen marknadsekonomi äger ram mot bakgrand av 1980-talets ekonomiskastagnation och skuldproblem. Reformprogrammen kan förhoppningsvis läggagrand tik en utveckling av länderaa och innebära att den trend bryts som fört regionen ut i periferin avden intemationella ekonomin. Stora socialauppoffringar följer i krisens och reformemas spår, vilka skall bemästras som länderaa har attförsöka fullgöra sina skuldbetalningar till omvärlden. Förmågan att fullföljadessa reformsträvanden kommer attavgöra i vad mån demokratin kan befästas i de sydamerikanska länderaa. Utvecklingssamarbetet med syftar tillatt stödja demokratiska regeringars ansträngningar att upprätthålla en socialrättvisepolitik i ett skede av ekonomiska reformer. Socialt inriktade insatsertik stöd för utsatta grapper utgörhär en viktig komponent i biståndet. Flera sydamerikanska länder harunder visat prov på att vilja ompröva statens roll i näringslivet och ge ökad uppmärksamhet åt socialafrågor. Insatser för att motverka ekologisk ödeläggelseär ett annat prioriterat område. Verksamheten baseras på de erfarenheter ochresultat som vuxit fram genom det humanitära biståndet vad gäller attstödja projekt, där planering och utförandeåvilar mottagaren. Insatserna har ofta karaktären av att främja lokala organisationer hos grapper somerfar politisk maktlöshet. Biståndsformenär till sin karaktär flexibel.Bolivia, som bedriveren målmedveten och nydanande utvecklingspolitik, ges prioritet inomanslagsposten. Stödet till sociala sektorer i lämnas underen övergångsperiod och enligt särskilda riktlinjer för utvecklingssamarbetetmed . Inga nya åtaganden inom den sociala sektorn föratses utöver redaningångna avtal. Det fortsatta stödet till inriktas på kultur ochkvinnofrämjande insatser. Jag föratser även att väl avgränsade insatser iandra länder, exempelvis , liksom insatser av regional karaktär kan bliaktuella. Med hänsyn tik förslag på annan plats om att medelför insatser i förs över tik anslagsposten Utvecklingssamarbete medCentralamerika, föreslår jag att anslagsposten Utvecklingssamarbete medSydamerika uppgår tik 135 milj.kr. Freds- ochdemokratiseringsprocessen i fortsätter att ut vecklas positivt. Övergreppen i Guatemalaoch avseende de mänskliga rättigheteraa utgör dock betydande hinder för fredsprocesserna 160 i båda dessa länder. Länderaasjälva liksom omvärlden står inför uppgif- Prop. 1991/92:100 ten att befästa freden med sådana ekonomiska ochsociala reformer som Bil. 4 främjar övergången tik fred och demokratioch undanröjer de underliggande konfliktorsakeraa. Regionens presidenter ochett antal äm-betsmannakommittéer möts regelbundet för att utveckla detregionala samarbetet. De flesta av de sju länderna i ärmellanin-komstländer. Den sociala och ekonomiska situationen har dock försämratstill följd av våldet under 1980-taletoch svårigheteraa på världsmarknaden för landets traditionellaexportprodukter som kaffe, socker och bananer. Ett hinder mot det eftersträvadesamarbetet i regionen är att länderaa kommitolika långt ifråga om ekonomiska anpassningsåtgärder och integration ivärldshandeln. De svenskainsatseraa i syftar till att stödja integrationen. Stommen i samarbetet, som omfattarsamtliga länder från i söder till i norr, består av stöd till regionala institutioner och bilaterala insatser med relevans för denregionala utvecklingen. Det svenska biståndet till , somsammanlagt uppgår till omkring 600 milj.kr., anknyter väl till de förlatinamerikabiståndet anvisade riktlinjerna.Det syftar å ena sidan till attfrämja fredssträvanden, demokratiseringoch respekt för mänskliga rättigheter. Detta sker bland annat genom folkligt förankrade utvecklingsprojekt,institutionsuppbyggnad, flyktingbistånd,demobilisering av soldater samt kukur- och massmediastöd. Å andra sidan stöds insatser med inriktning påekonomisk återhämtning och samarbetet mellan länderna i regionen. Dettasker främst genom ökat utbyte ochkunskapsutveckling inom viktiga samhällsområden som hälsa-ochvattenförsörjning, energi, kooperation och stöd till småföretag, bostäder, miljövård, utbildning och offentligförvaltning. Insatsernas måluppfyllelseoch eventuella varaktiga effekter är till stor del beroende av den centralamerikanska freds- ochdemokratiseringsprocessens fortsatta utveckling. Dock kan sägas att de svenska insatsema, genom incitament tillökade kontakter och samarbete, bör halämnat ett positivt bidrag till fredsprocessen.Katastrofiförebyggande insatser, stöd till utbildning och forskning, hälsoinsatser, nutritionsinsatser, vattenförsörjning och stödtill kooperativa insatser harutvärderats. Resultaten är gynnsamma. Resultaten av dessautvärderingar, andra erfarenheter och ökade kunskaper ger goda föratsättningar för en fortsatt utveckling avdet svenska stödet till regionen. Medelsutnyttjandet är högt. Totaltutbetalades under /91 67,5 milj.kr. Den utgående reservationen uppgick till 27,2 milj. kr. Reservationen beror på att anslaget är relativt nytt och har ökat kraftigt.En del stora avtal undertecknades under budgetårets senare del varför ävenutbetalningama försenats. Planeringsutrymmet är väl intecknat. För att följa upp redan gjorda åtaganden genom dennuvarande anslagsposten Regionalainsatser i och för att ge utrymme för fortsatta flyktinginsatsersamt insatser med anknytning till pågående fredsprocesser, anser jag detmotiverat med en ökning av anslagsposten med . 11 1991/92. Däratöver finnerjag det mest ändamålsenligt att överföra 40 milj.kr. 1991/92:100 tilldenna anslagspost för de insatser i som Bil. 4belastar anslagsposten Projektbistånd i och jag föreslår ianslutning därtill att anslagsposten Regionala insatser i Centralamerikafortsättningsvis benämns Utvecklingssamarbete med . Jag föreslår att anslagspostenUtvecklingssamarbete med skall uppgå till 165 milj. kr. Dennya regeringen i under president har konsolideratsin ställning. Den ekonomiska krisen är djup och statsbudgeten uppvisar ettkraftigt underskott. Utlandsskulden är den största i . Därtill kommer en stor och växandearbetslöshet, försämrad hälsovård och undervisning. Trots en bräckligregeringskoalition och myckethårda motsättningar har såväl regering som opposition lyckats utvecklaen samförståndspolitik på det ekonomiska området. Den långvariga handelsblockaden och isoleringenhar upphört. har integrerats i det regionala samarbetet.Relationeraa till ,och harnormaliserats och en överenskommelse har träffats om ett ekonomiskt reformprogram. Allt fler länder harengagerat sig i det bilaterala biståndet. Inflationen har dämpatsavsevärt, valutan har stabiliserats, handelnhar liberaliserats och näringslivet privatiserats. Valutan är emellertid fortfarande övervärderad och nyadevalveringar synes ofrånkomliga. Yttrandefrihetenoch respekten för de mänskliga rättigheterna har stärkts. Markfrågan förblir dock en konfliktpunkt ochatlantkusten är aktjämt en eftersattregion. Contras har demobiliserats och armén har reducerats med trefjärdedelar. Flera utvärderingar pekar på att det svenskabiståndet har hög relevans utifrån de riktlinjer som antagits för det svenskasamarbetet med Latinamerika.Konsultstudier av varabiståndet visar en hög grad av måluppfyllelse vadgäller ambitionen att genom krediter tikexportindustrin förse den med utländsk valuta för insatsvaror. Fortsattainsatser inom skogsbruk ochenergiproduktion och annan infrastraktur bedöms angelägna. Möjligheten till stöd för import av angelägna insatsvaror bör enligt min mening även i fortsättningen vara ett avinstramenten för de svenska ansträngningaraa att stödja den ekonomiskareformprocessen. Det är vidareangeläget med insatser för att mildra de sociala konsekvenserna av åtstramningarna genom sysselsättningsskapandeprogram och stöd till särskiltutsatta grapper. Totalt utbetalades under /91 218,6milj.kr. Den utgående reservationen uppgick till 41 milj.kr.Reservationen har uppstått till följd avtillfälliga osäkerheter om reformprogrammets genomförande och periodiseringav utbetalningar av importstödet. Tillföljd av tillfälligt begränsad mottagningskapacitet för att genomföra ett sektorinriktat programbistånd och att genomförandet av planerade energiinsatser försenats, föreslår jag en oförändrad landram om '62 ,som är ett av fattigaste länder, har bedrivit en långtgående ekonomisk reformpolitik.Landet har lyckats uppnåmakroekonomisk stabilitet och igångsatt en rad betydelsefulla strakturreformer inom bl.a. offentlig förvaltning ochfinans-och kreditväsende. Regeringen har betonat vikten av sociala satsningar.Svenskt samarbete syftar till att bistå att fullfölja sinutvecklingsstrategi i ett skede när landetsdemokratiska institutioner behöver stärkas. Att lindra människors sociala umbäranden blir dels ett mål i sig, delsett bidrag till en politisk och ekonomisk omdaning av samhället. Svenska bidrag har lämnats till den socialainvesteringsfonden och dess föregångare, vilka givit prov på innovativa insatser för att mildra sociala effekterav reformprogrammet. Via FN:s narkotikaprogram stöder ansträngningaraaatt finna altemativa utkomster tillkokainodlingar. Regeringen beslutade om särskilda riktlinjer vad avserutvecklingssamarbete med . Jag anser det angeläget att svenskt biståndpå ett brett och integrerat sätt kan stödjaBolivias lovvärda utvecklingspolitik. Ett sådant stöd som inlemmas i utvecklingspolitik understryker viktenav att stödet planeras och följs upp på ett grannlaga sätt. Det svenskastödet inriktas på sociala sektorer och miljösektom. 1Chile hänger demokratins befastande samman med landets förmåga att förbättra villkoren för den stora grapp chilenaregentemot vilka diktaturen ådrog sig en "social skuld". lämnarunder en övergångsperiod ett omfattandestöd till landets sociala sektorer.Chiles relativt höga BNP/capita innebär att landet framöver har förmågaatt utifrån egna resurser bidra till en social rättvisepolitik. bidrag inågot längre perspektiv blir därförav mer kvalitativt än kvantitativt slag. En satsning på kunskapsöverförande insatser förmedlade genom BITS ochSAREC föratses ske inom ramen för ihuvudsak chilensk-finansierade reformer. Det mångåriga ochvittförgrenade humanitära stödet har av många i omvittnats som betydelsefullt för de demokratiskasträvandena i landet. Med demokratins införande i avslutas dethumanitära biståndet i och med 1991/92. Reguljärt samarbete genom BITS,SAREC eller bedrivs med följande länder i : , , ,, , *, , , , ,, Pera, Uraguay * Samarbetet genom BITS och SAREC är under avveckling. Utvecklingssamarbete genom SIDA Prop. 1990/91 Utgift 6 597 171 662 Reservation 1 640 475 959 1991/92 Anslag 7 300 000 000 1992/93 Förslag 7 517 000 000 SIDAhar lämnat sin fördjupade anslagsframställning för budgetåren 1992/931994/95. Utöver anslagsframställningenmed verksamhetsberättelsen för1990/91 redovisar SIDA verksamheten på ett övergripande plan samt anslagför anslag. 1 framställningens resultatanalysdel granskaserfarenheteraa av bistånd. haruppfattningarna om hur man åstadkommer braoch framgångsrikt bistånd växlat. Den rådande tidsandan och de dominerande idéströmningarna har givetvispåverkat utformningen av biståndet. 1 framställningen redovisas erfarenheter avbiståndet och effektiviteten i biståndsadministrationen.SIDA visar också hur man lär sig av erfarenheterna. Sektoratvärderingar systematiseras till sektorstrategier,erfarenheter av metoder samlassystematiskt i handböcker, kunskaper sprids genom kurser och seminarier. Biståndet har anpassats efter ändradeföratsättningar. SIDA framhåller det landprogrammerade biståndetsbetydelse. Det landramsbundna biståndet innefattar en väl utveckladarbetsmetodik som är anpassad för bistånd till fattigare länder. För stödet till enskilda organisationer avser SIDA ytterligare effektivisera administrationen genom att låta en växande delav anslagsposten utgå som rambidrag. Tonvikten förskjuts från granskningav enskilda projekt till kapacitetsstudierav organisationer och till uppföljning. SIDA påpekar att ökat bistånd till områden som mänskliga rättigheter och demokratiskutveckling föratsätter Ökadsamverkan med enskilda organisationer. Kunskap ochkompetens hos mottagaren är viktiga föratsättningar för att bistånd skall resultera i varaktiga förbättringar. Genometablerandet av en ny byrå för förvaltningsbistånd har SIDA bättre möjligheteratt förstärka arbetet medkunskapsutveckling och institutionsbyggande. 1 enlighet med beslut och regeringensdirektiv arbetar SIDA huvudsakligeni de fattigaste u-länderaa. SIDA anger därvid följande prioriteringar iverksamheten: fortsatt stöd till ekonomiska strakturreformer, stöd till bekämpande av fattigdomen genom social utveckling och störresatsningar på familjeplanering, insatser för att främja utveckling mot demokrati och respekt för mänskligarättigheter, kompetens- och institutionsbyggande, miljösatsningar, öka kvinnorsdeltagande i utvecklingsprocessen.För att fullgöra detta kommer tyngdpunkten i SIDAs arbete att ligga mer påanalys, planering, styraing, uppföljning och utvärdering. I anslagsframställningen diskuteras frågor omeffektivitet i biståndet och svårigheter att mäta resultat avbiståndsverksamheten. SIDA pekar på svårigheteraa att mäta i vilken utsträckning man når de övergripande biståndspolitiska målen. För att mäta måluppfykelsen i en verksamhet 164 som utvecklingsbiståndet, krävsofta ett långsiktigt perspektiv. Man kan Prop. 1991/92:100 visa att biståndetgår till rätt saker. På projekt och programnivå menar . 4 SIDA att biståndetnår sina mål. De metodfrågor man ser som viktiga i det fortsattaarbetet gäller bl. a. rollfördelningen.Här poängteras mottagarländeraas ökade ansvar för insatserna liksomvikten av koncentration i SIDA-stödet samt att SIDAs roller gentemot olika uppdragstagare klarare definieras och begränsas tillupphandling, styrning och uppföljning. Mottagarländemas kapacitet att själva upphandla såväl konsulter som varor måstestärkas. 1 dialogen med mottagarländema kommer SIDA att sträva efter attuppnå en klarare rollfördelning i bäggeparters intresse. Till detta förändrade arbetssätt hör också ambitionen att få en bättre och effektivaresamordning med andra givare i mottagarlandet. Kunskapsutveckling är ett annat nyckelområde somprioriteras. Det är ett villkor för att säkerställa att resultatet av biståndetblir varaktigt. För varabistånd pågår en utredning som kommer att ge underlagför SIDAs riktlinjer inom området. I sin framtidsanalys belyser SIDA u-ländernassituation ur olika perspektiv somaka har inre samband: politisk förändring, ekonomi, fattigdom,befolkningsökning och ekologi. En öppen handel för u-världen, radikal skuldavskrivning och ökat bistånd angessom utomordentligt angelägna åtgärder. SIDA framhåller att en av de viktigasteuppgifteraa som måste lösas för attfå till stånd en varaktigförbättring i u-länderaa är att kunna förena politisk demokrati med ekonomisktillväxt och social rättvisa. Biståndsgivarna har ett stort ansvar genom attaktivt verka för att frågor rörande demokratilyfts fram i biståndet och i dialogen med de länder som erhåller bistånd. Miljön är en annan framtidsfråga somunder får en alltmer framträdande plats. Inför utarbetandet av den fördjupadeanslagsframställningen har SIDA ocksåsammanställt ett antal särskilda rapporter som behandlar dessa förvärldssamfundet så avgörande frågor. Här kan nämnas "Miljö och fattigdom", "Befolkningsfrågan" och"I krisens spår förändrat bistånd till de fattigaste länderna iAfrika" anslagsframställningen avser kanett svenskt medlemskap i kommaatt aktualiseras. SIDA konstaterar att EGs biståndspolitik överensstämmer i huvudsak med vadgäller mål och inriktning. Medlemsländeraa fastställer tillsammans EGsgemensamma biståndspolitik, som medlemsländeraa kan behålla mycketstor självständighet avseende sitt eget bilaterala bistånd. En ständigt föränderlig värld ställerkontinuerliga krav på anpassning av biståndet. En fortsatt koncentration av biståndet tik söder om föratses. Studien om biståndet tillde fattigaste länderaa i ligger till grand för SIDAs strategi för bistånd till dekrisdrabbade länder na. Den tar framför allt upp fråganom rokfördelning mellan givare och mottagare. Utifrån målet att höja defattiga folkens levnadsnivå satsas mer specifikt på fattigdomsbekämpning,demokratiseringsinsatser, effektivise ring av den offentliga sektorn ochgenomförandet av ekonomiska straktur- ' 65 reformer och skuldlättnader. 1 den fördjupade anslagsframställningensresursanalysdel redogör SIDA Prop. 1991/92:100 för biståndsanslagensutveckling . Antalet mottagarländer Bil. 4 ökade kraftigt underdenna tid. Totalt beräknar SIDA att utbetalningama /90 tillprogramländema uppgick till av det totalt utbetalda bilateralabiståndet, administrerat av SIDA. SIDA har beräknat sina äskanden enligtpreliminära prognoser om BNl-utvecklingenvid tidpunkten för anslagsframställningens överlämnande till regeringen. Enprocent av BNI motsvarade då 14 637 milj. kr. SIDA har i sin fördjupade anslagframställning räknatmed att BNI för budgetåren 1993/94 och 1994/95 kommer att öka inominella termer. Myndigheten avser återkomma i de förenklade anslagsframställningarnamed mer preciserade äskanden för dessa två budgetår. SIDA anser att den av beslutadefinansieringen av vissa flyktingskostnader liksom det framtida stödet tillden politiska och ekonomiskautvecklingen i inte bör belasta biståndsramen. SIDA föreslår att biståndsanslaget C 2 /93 ökar till sammantaget8 100 milj. kr. Därtill föreslås en ökning av särskilda insatser i skuldtyngdaländer till 700 milj.kr. och övrigaav SIDA administrerade poster på anslagen C 1 och C 3 till 198 milj. kr. För flertalet länder och områden föreslås en realförsiktig uppskrivning avanslagsramarna. En fortsatt koncentration föreslås för , liksom fortsattstöd till ekonomiska och politiskareformprogram. Föratom landprogrammenföreslås ökade medel till framför allt katastrofinsatser, demokratifrämjande verksamhet, stöd tillenskilda organisationer och miljö. "Särskilda program" föreslås en kraftfull satsning på befolkningsfrågorna. SIDA föreslår i sin anslagsframställning olikaåtgärder för ökad effektiviseringav biståndshandläggningen. Medel för katastrofinsatser och återappbyggnadåterförs till en anslagspost.Erfarenheten har visat att det är svårt att göra en adekvat fördelning mellananslagsposterna och det budgetmässiga åtskiljandet skapar onödigadministration. Man anhåller vidare omrättigheten att inom C 2-anslaget överskrida enskilda anslagsposter medmaximalt , så länge det totala utnyttjandet ryms inom anslaget. Eventuellaöverskridanden av enskilda anslagsposter regleras mot motsvarande anslagspostnästföljande år. SIDA anhåller vidare om bemyndigande att beslutaom insatsavtal inom ramen för ett av regeringen ingånget samarbetsavtal. Påbasis av riktlinjer i regleringsbrevet föreslår SIDA att myndigheten bemyndigasatt besluta om insatser inomanslagsposteraa för särskilda program, särskilda miljöinsatser samtdemokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd. SIDA föreslår att SADCC-samarbetets inriktningoch omfattning anges i särskildskrivelse och att SIDA, baserat på denna skrivelse, i regleringsbrevet bemyndigas fatta beslut om föreslagnainsatser inom ett angivet högsta belopp. . . ..... j Prop.1991/92:100 Föredragandens överväganden r>-, a SIDAsresultatredovisning är inte fullständig för biståndets alla delar utan har skett genom ett urval ur verksamheten.