prop · GF0380 · 1991-12-31 00:00:00 — Utvandringen från är ett tydligt uttryck för en Skr.1991/92:80 ekonomiskt betingad massflykt, men det är uppenbart att också andra faktorer geografisk närhet och kunskapen om förhållandena i angränsande länder avgjorde att just blev målet för resan för så många. Det finns ingabevis för att de som flyttat från ett land varit de som drabbats hårdast av detekonomiska läget eller att utvandring i första hand sker från de ekonomiskthårdast drabbade länderna. Paradoxaltnog finns det däremot forskning som pekar på att ekonomisk utveckling t.ex.genom vår utvecklingshjälp på kort sikt leder till ökad migration.Internationella studier om sambandet mellan migration och utveckling bedrivs iökande omfattning, bl.a. inom och i samarbete. Flera internationellakonferenser på detta tema planeras . Politiskförföljelse och bristande respekt för mänskliga rättigheter bidrar lill attmänniskor måste lämna sina hemländer. Även om man på många håll i världen undersenare år har kunnat konstatera en positiv politisk utveckling, måste vi räknamed alt dessa grundorsaker till att människor drivs på flykt kommer att varamycket påtagliga även framöver. Attgöra regelrätta förutsägelser om effekterna av dessa grundorsaker är givetvis inlemöjligt. Däremot borde man kunna förbättra förmågan att bedöma potentiella migrationspolitiskakonsekvenser av skilda utrikespolitiska scenarier. Inom regeringskanslietdiskuteras sålunda former för en analys i migrationspolitiskt hänseende avskeenden i vår omvärld, som är mer systematisk än . Detär en allmän erfarenhet atl det råder en besvärande diskrepans mellan devästliga ländernas rättsregler för vilka som skall medges bosättning och denfaktiska bosättning som sker. Arbetskraftsinvandring från utomnordi-ska länderhar i praktiken inle tillåtits till . har vi fått betydandetillskott till arbetskraften genom flyktinginvandringen. Immigrationskontrollenhar i praktiken utövats i form av en asylprövning och en lillämpning avreglerna för familjeanknylning till . Inom ramen för asylprövningenblir, i praktiken, praxis i fråga om vilka som skall medges asyl utöver vad somstipuleras av Genévekonvenlionen i hög grad avgörande för storleken påinvandringen. Europaintegrationen,via eller genom att blir med lem i EG, kan givetvis få viss betydelse för storleken på invandringen hit. 1 mycket lägre grad har diskuterats om integrationen skulle tänkas leda till utvandring från av t.ex. välutbildad arbetskraft. Arbetskraftens rörlighet inom EG, liksom för övrigt inom , är förvånans värt låg bara någon procent av arbetskraften i nuvarande EG är med borgare i ett annat land än där de arbetar. Detta leder de flesta bedömare 12 tillslutsatsen att Europaintegrationen för del inte leder lill en Skr.1991/92:80 särskilt stor arbetskraftsinvandring från berörda länder. Enannan fråga som måste bedömas, när man diskuterar invandringslandetsmöjligheter atl med rättsmedel kontrollera invandringen, är den beslutsamhetmed vilken man verkligen verkställer fattade negativa beslut. I Tysklandfattades drygt 100000 avlägsnandebeslut - under kunde dock bara drygt 3000 utvisningar verkställas. I verkställs de allra flesta lagakraftvunna utvisningsbeslut. Undersenare år har frågan om internationell samverkan för att på olika sätt bekämpade grundläggande orsakerna till utvandring diskuterats livligt. Arbetet iinternationella fora i detta syfte måste utvecklas och baseras på bättrekunskaper än vad vi har om vad enskildas och gruppers beslut atl utvandraverkligen baseras på. Med en ökad sådan kunskap kan man internationellt mer effektivibidra till utformningen av stödet till potentiella utvandringsländer. Närsådana åtgärder har satts in kan man sedan göra bättreprognoserom det framlida migrationstryckel. Vikliga frågor härvidlag blir altta vara på de utvärderingar som gjorts både i fråga om regionala omflyttningarinom länder och de analyser som sker av det traditionella utvecklingssamarbetetNord-Syd, som ju faktiskt ytterst syftar till att bl.a. undanröja skälen förutvandring. II Invandringen till /91 1. Inledning Flyktingaroch personer som får bosätta sig i av flyktingliknande eller humanitäraskäl samt anhöriga till här bosatta personer (anknytningar) är de huvudsakligakategorierna bland utomnordiska invandrare. Blandde s. k. anknytningsfallen är del i många fall inte fråga om återförening avtidigare splittrade familjer, ulan om nybildade sådana, dvs. personer somgifter sig med (eller börjar sammanbo med) en i bosatt person som kanvara en infödd svensk eller en som har invandrat tidigare. Denutomnordiska arbetskraftsinvandringen har uppgått till endastett par hundra personer . Enligtpreliminära siffror har ca 44000 utländska medborga re invandrat till , vilket är en minskning i jämförelse med de två närmast föregående åren. Utvandringen har i jämförelse med föregående år minskat något och uppgår till ca 15000 (föregående år 16000). Utflytt ningen har främst bestått av norska och danska medborgare som flyttat tillbaka. Invandringsöverskottet har minskat i förhållande . Utvecklingenunder den senaste tioårsperioden framgår av följande Skr. 1991/92:80 tabell(siffrorna är avrundade och uppgifterna för preliminära): Invandringenav utländska medborgare åren 1981 - 1991 (tusental) -4,6 -0,8 -4,0 Anm:I tabellen anges antalet under åien invandrade och folkbokförda utländskamedborgare. Tabelluppgifterna om enskilt tillresta asylsökande, avser däremotmeddelade uppehållstillstånd. De olika tabellerna är därför inte sinsemellanjämförbara. In-och utvandringen av finska medborgare var något mindre än föregående år.Delta resulterade i en nettoutvandring av ca 900 personer. Nettoutvandringen avnordbor blev ca 4 000 personer. 3.Enskilt tillresta asylsökande och anhöriga till dessa /91 sökte ca 20 800 personer asyl (inkl. barn). Antaletasylsökande har minskat kraftigt jämfört med /90 då det uppgick tillca 38 700 personer. Minskningen under /91 började under november1990 för att forlsälla . Därefter har antaletasylsökande på nytt ökat. kom sammanlagt drygt9000 asylsökande. Tendensen är ökande, men del är heltberoende på förhållandena i . Därmed skulle det totala antaletasylsökande under första hälften av /92 kom ma att uppgå tillca 19 000. följande redovisas de största nalionalitetsgrupperna som sökt asyl i Sverigeoch som fått uppehållstillstånd som flyktingar eller därmed jämställda.Uppehållstillstånden omfattar även flyktingar som överförts till genomflyktingkvoten. De kan dessutom avse beslut i fråga om asylansökningar somlämnats in tidigare budgetår. Siffrorna är avrundande. /91 beviljades sammanlagt ca 12 830 personer uppehållstillstånd(konventionsflyktingar, krigsvägrare) enligt 3 kap. I § utlänningslagen(1989:529) saml enligt 2 kap 4 § andra punkten (humanitära skäl).Uppehållstillstånden fördelar sig enligl följande: Bå 1989/90 Bå 1990/91 De facto-flyktingar Humanitära skäl 17849 100,12830 100,0"! Härtill kommer anhöriga lill flyktingar och därmedjämställda personer, vilka inrest tillsammans med eller i nära anslutning lilldessa och som omfattas av samma särskilda mottagningsanordning som flyktingar.Antalet sådana anhöriga som fick uppehållstillstånd uppgick /90till5 652 personer och /91 lill 5 416 personer. Denutomnordiska invandringen lill under budgetåren 1989/90 och 1990/91(vuxna och barn) framgår av följande tabell, som även redovisar grunderna för uppehållslillstånden. Bå 1989/90 Bå 1990/91 - anknytning till flykting Organiserad överföringav flyktingar (flyktingkvoten) Skr. 1991/92: 80 Sedanår 1950 har genor.a organiserad överföring tagit emot flyktingar inomramen för en särskild flyktingkvot. Fr. o. m. till föregående år harflyktingkvoten för varje budgetår fastställts till ca 1 250 personer. Fr. o. /92 höjdes flyktingkvoten från 1 250 till 2000 personer.Riksdagen beslöt samlidigl att ytterligare 1 250 personer skulle tas emot iSverige under budgetåret inom ramen för flyktingkvoten. Kvotenskall användas för överföring, huvudsakligen i samverkan med UNHCR, avflyktingar eller andra personer som befinner sig i en särskilt utsattsituation. Kvoten är inte begränsad till att användas för flyktingar i ordetsformella bemärkelse. Den kan också användas för personer som är förföljda ochbefinner sig i fara men ännu inte kunnat lämna sitt land. Enmindre del av kvoten används för personer med funktionsnedsättningar och,, krigsskadade flyktingar och tortyroffer. Riktlinjerför kvotens användning ges budgetårsvis av regeringen. För /92angav regeringen att uttagning i första hand bör ske i länder i sydvästra ochmellersta , samt Central- och . Därutöver får ienstaka fall flyktingar föras över från övriga . delar av världen. () har ansvaret för uttagning och överföring av flyktingar tillSverige. Själva transporten till ombesörjs till slor del genomInternational Organization for Migration (lOM). Uitagningarnasker i nära samverkan med främst UNHCR. UNHCRs önskemål avseende de svenskainsatserna presenteras två gånger för . ;;anfiråderde nordiska regeringarna regelmässigt i policyfrågor inom ramen för den nordiskasamrådsgruppen för flyktingfrågor. /91 omfattade kvoluttagningen sammanlagt drygt 1 400 personer,varav nära 1 000 genom uttagning på plats i första asyllandet och resten genom s.k.dossierultagning. Antalet faktiskt överförda flyktingar varierar t illår, eftersom uttagningsbeslut inte alltid kan följas avutresetillstånd från det land där vederbörande vistas. Faktiskt överfördaflyktingar var drygt I 200 /91. Flyktingkvotenssammansättning under /91 Skr. 1991 /92: 80 Kostnaderna för den organiserade överföringen avflyktingar /91 uppgick till 12,6 milj.kr. Under /91 uppgick antaletuppehållstillstånd i för nära anhöriga lill nära 22000 personer. Med anhöriginvandring avses här bl.a. make/maka, samboendeeller barn lill en svensk medborgare eller en utlänning medgällande tillstånd, som bor i (som regel ensamstående förälder och ivissa fall föräldrapar). Tillstånd kan också i vissa fall ges andra näraanhöriga till i bosatt person. kan lämna elt behovsprövat bidrag för att anhöriga tillflyktingar, som är bosatta i , skall kunna resa hit för alt återförenas.Detta sker med slöd av förordningen (1984:936) om bidrag lill flyktingar förkostnader för anhörigas resor lill . De anhöriga som omfattas ärmaka/make och ogifta barn . Bidrag får även lämnas för andraanhöriga om synnerliga skäl föreligger. När beslut om bidrag fattats ordnas resorna hit på sammasätt som för kvolflyklingar, dvs. genom lOM eller svensk utlandsmyndighet. /91 beviljades 280 ansökningar avseende resor för 957 personer. Detta innebär en minskning jämfört med föregående 17 2 1991/92. De anhöriga komfrämst från (210), (165), Skr. 1991/92:80 (163) ochIran (124). Antalet avslagna ansökningar var 392. Kostnaderna för anhörigresor /91 uppgick till 2,6 inilj.kr. Permanentuppehålls- och arbetstillstånd för bosättning av rena arbetsmarknadsskälbeviljas i princip bara om arbetskraftsbehovet inle kan tillgodoses inomSverige. /91 gavs 336 sådana tillstånd. Det kan gälla t.ex.nyckelfunktioner inom näringslivet. Även fria yrkesutövare och egna företagarekan få bosätta sig här om de uppfyller vissa krav. Dessutombeviljas tillfälliga arbetstillstånd för exempelvis montörer, vikarierandeläkare, artister och idrottsmän. Tillståndbeviljas vanligen av invandrarverket i samråd med arbetsmarknadsverket ochefter att ha hört arbetsmarknadens parter. Delegering till utlandsmyndighetförekommer i vissa fall. Invandrarverketoch arbetsmarknadsverket har på uppdrag av regeringen genomfört vissaregelförenklingar. Arbetstillstånd för feriearbetande ungdomar samt andraformer för kortvariga arbeten har slagits samman till en tillståndstyp - säsongsarbetstillslånd- som är mer generellt. har invandrarverket delegerat tilllänsarbetsnämnderna alt besluta om dessa tillstånd. Antalet utlänningar somunder har haft ett tillfälligt arbete i uppskattas till drygt30000 personer. m. kan unga medborgare från de baltiska republikerna underbegränsad tid få praktisera på den svenska arbetsmarknaden. Avsikten är att gemöjlighet för unga människor, uppväxta i ett slutet samhälle, alt få inblick ihur den svenska arbetsmarknaden fungerar. Fram hade drygt 200personer prövat den möjligheten. Denövriga invandringen består huvudsakligen av adoptivbarn, av personer somtidigare varit bosatta här och som återvänder till samt av personer somhar svenskt påbrå. Vid prövning av ärenden för den som varit bosalt härtidigare tas bl.a. hänsyn till den tidigare vislelsetiden i resp.utomlands. Svenskfödda som senare förlorat sitt svenska medborgarskap samtderas barn beviljas regelmässigt tillstånd. Antalet tillstånd uppgick /91 till strax över I 000. III Invandrarpolitiken (integrationsfrågor) 1. Inledning Sverigeskall enligt beslut föra en invandrarpolitik sammanfattad ibegreppen jämlikhet, valfrihei, och samverkan. För att nå dessa mål kansärskilda åtgärder behövas till förmån för dem som tillåtits invandra Skr.1991/92:80 och bosätta sig i . En viktig sådan särskild åtgärd är alterbjuda undervisning i svenska. Långsiktiginvandrarpolitik är i stora delar detsamma som allmän välfärdspolitik. Påvissa avsnitt av denna politik och under vissa utvecklingsskeden kan degenerella insatserna behöva förstärkas med kompletterande insatser. Ett exempelhärpå finns inom arbetsmarknadspolitiken med särskilda, riktade insatser somgjorts till förmån för invandrare och flyktingar. Skiljelinjenmellan "flyktingpolitiska" och "invandrarpolitiska" åtgärderär inte skarp. De som får stanna som flyktingar här får en särskildintroduktion, med hänvisning till att den som flytt och inte kan återvända tillsitt hemland anses ha ett särskilt behov av stöd i början av sin vistelse här ilandet. Därefter är "flyktingar" också "invandrare" ochomfattas i stort sett av samma samhällsinsatser som normalt gäller för andrainvandrare och infödda svenskar. har inom sitt verksamhetsområde samma ansvar för invandrarna som förden övriga befolkningen. Ansvaret omfattar också atl vidta nödvändiga säråtgärder.Invandrarverket bevakar och samordnar myndigheternas arbete i denna del. Dennaansvarsfördelning återspeglas inom . Invandrarministern ochhennes medarbetare samordnar arbete, så att det samlade resultatetslår i samklang med de invandrarpolitiska målen som statsmakterna ställt upp.Ansvaret för beredning av sakfrågor åvilar dock respektive departement. Mångafrågor med anknytning till invandrarpolitiken behandlas, i enlighet med dengällande arbetsfördelningen, huvudsakligen inom andra politikområden. I detföljande redovisas några huvudfrågor som är aktuella inomkulturdepartementets och andra departements ansvarsområden. 2.Åtgärder mot etnisk diskriminering m.m. Iflera europeiska länder har förekommit kraftiga uttryck för fientlighetmol invandrare. Dessa har varit särskilt påtagliga under hösten 1991.Omfattande angrepp, ofta förenade med våld, har förekommit i ,inledningsvis i de östra delarna men senare också i de västra där bl.a. flyktingförläggningarhar attackerats. Även i har angrepp på flyktingförläggningar gjorts.Under hösten 1991 har också några allvarliga våldsbrott förekommit medanknytning lill invandrarfientlighet. högerextremistiska grupper som stärkts och blivit allt högljuddare i någraeuropeiska länder är invandrarfientligheten ett mycket påtagligt inslag. Sådanahögerextremistiska grupper har också blivit mer aktiva i . Ett oroandeuttryck för detta är att de tycks särskilt attrahera ungdomar. Det finns också andratecken på atl invandrarfientligheten förefaller ha ökat hos ungdomar. Vid Stock holms universitet pågår ett forskningsprojekt, med ekono- 19 misktstöd från regeringen, som visar atl andelen ungdomar som är nega- Skr.1991/92: 80 tiva mot invandringen ökat jämfört med tidigare undersökningar. Utredningenför åtgärder mol etnisk diskriminering, som tillsattes av regeringen våren1990, lämnade ett delbetänkande (SOU 1991:75) Organiseradrasism medförslag till åtgärder mot rasistiska organisationer. I betänkandetföreslås bl. a. all den som deltar i eller lämnar slöd åt en sammanslutning somägnar sig åt rasistisk förföljelse genom att ligga bakom eller uppmana lillbrott med inslag av våld, hot eller tvång skall kunna dömas för organiseradrasism. Detsamma skall gälla den som bildar en sådan sammanslutning.Utredningen föreslår också att rasistiska motiv eller rasistiska inslag ibröt': skall utgöra en allmän straffskärpnings-grund. Betänkandet remissbehandlasför närvarande. Enligt direktiven skall utredningen även överväga möjlighetenatt lagstifta mot diskriminering i arbetslivet samt se över lagen (1986:442)mot etnisk diskriminering. Enav invandrarverkets uppgifter är alt främja goda etniska relationer genomkunskapsutveckling, metodutveckling och erfarenhelsöverföring. Verket ger ut informationsmaterial,anordnar och medverkar i olika former av utbildning i dessa frågor samt gerråd till myndigheter, organisationer m. fl. Verket samarbetar också med andrasom arbetar inom området och har möjligheter att ge bidrag till organisationerav olika slag som genom projekt vill främja goda etniska relationer. Medelför sådana projekt kan också beviljas genom den kommitté som ansvarar för FNskulturårtiondes genomförande i . Det mångkulturella samhälletsmöjligheter och p:coblem är nämligen ett huvudtema för de svenska insatsernaför kuhurårtiondet. Inomramen för kulturårtiondet har verket i samarbete med SIDA utvecklatarbetsmetoder för skolans undervisning i internationella frågor. Ombudsmannenmot etnisk diskriminering (DO) har också lill uppgift att motverka etniskdiskriminering genom opinionsbildning och utbildningsinsatser samt genområdgivning lill myndigheter och enskilda. Den förste innehavaren av ämbetet,, lämnade sin befattning och som nydiskrimineringsombudsman fr.o.m. har utsetts. RapportenAtt främja goda etniska relationer har getts ut avarbetsmarknadsdepartementet. Den omfattar en utvärdering av projekt som fåttbidrag genom den tidigare kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet.Kommissionen hade 12 milj.kr. lill sitt förfogande. Efter beslut av regeringenhar medel beviljats till ca 200 projekt som hade till syfte atl främja godaetniska relationer. Utvärderingenutfördes i nära samarbete med invandrarverket och omfattade ett 15-tal projektsom studerades relativt noggrant. Huvudmän för projekten var olikaorganisationer. Utvärderingenvisade att ambitionerna och den goda viljan ofta är stora när det gäller alt motverka rasism och främlingsfientlighet men att varken bidragsgivare eller föreningsfunklionärer är medvetna om hur svårt detla är. Alltför många av de utvärderade projekten ledde inte lill de resultat som man hade hoppats på. En grundläggande brist var att målet med projekten alt främja goda etniska relationer var oklart formulerade 20 bådeav bidragsgivarna och av dem som sökte bidragen. En annan brist Skr.1991/92:80 hos många av projekten var att de inte fick någon fortsättning iorganisationens ordinarie verksamhet eller på annat sätt påvisbara effekter. Enligtutvärderingen har vissa slag av projekt bättre förutsättningar än andra attlyckas. sompräglas av en genomtänkt människo- och samhällssyn grundad på allas lika värdeoch där denna inställning kommer till faktiskt ullryck i genomförandet, därsyftet att främja goda etniska relationer är förenligt med organisationensallmänna syften och verksamhet, därinvandrarna inte betraktas som speciella utan där de är integrerade i enverksamhet som också gäller andra, sompräglas av samverkan, alltså att de som berörs av frågorna invandrarna själva har medinflytande i planering och genomförande, somanvänder sig av olika former av teater som metod. Iårets budgetproposition föreslås att särskilda medel ställs till regeringensdisposition för insatser mot främlingsfientlighet och för att främja godaetniska relationer. Medlen bör kunna användas för olika ändamål. De områden somi första hand kan komma i fråga för insatser är t.ex. skolan,lärarfortbildningen, kulturen, arbete bland ungdomar och projekt som initierasav ideella organisationer. Attså snabbt som möjligt få ett arbete och en egen försörjning är ett par av deviktigaste faktorerna för invandrares och flyktingars integration i det svenskasamhället. Arbetsmarknadsverkethar ett primärt ansvar för att människor får arbete eller utbildning som leder tillett arbete. En grundläggande princip är att invandrares och flyktingarssituation på arbetsmarknaden skall lösas inom ramen för den allmännaarbetsmarknadspolitiken, vid behov kompletterad med särskilda, riktadeinsatser. Budgetåret1990/91 har präglats av ett mycket svårt arbetsmarknadsläge med en för Sverigesdel historiskt hög arbetslöshet. förutspår attarbetslösheten kommer att förbli hög inom alla åldersgrupper saml att denkulminerar under /93. Trotsde ökade insatserna ökar den relativa arbetslösheten för utomnordiskamedborgare snabbare än för svenskar. I genomsnitt för /91 var1,av befolkningen i åldern registrerade som arbetslösa vidarbetsförmedlingen. Motsvarande tal för utländska och utomnordiska medborgarevar 3 resp. 3,. Arbetsmarknadsverketoch invandrarverket har gemensamt tagit initiativ till att utveckla enförbättrad redovisning av arbetskraftsundersökningarna (). Den utveckladeurvalsundersökningen medger redovisning av utlandsfödda, utländska medborgaresamt naturaliserade och ger förutsättning att djupare och mera nyanseratanalysera arbetslöshet och lågt arbetskraftsdeltagande hos vissa grupper. Invandrareoch flyktingar är en högt prioriterad grupp inom arbetsmark- 21 Såvälmänskliga som sociala och ekonomiska skäl motive- Skr. 1991/92:80 rar detla.För /91. har AMS totalt disponerat 130 milj.kr. som särskildamedel för åtgärder för flyktingar och invandrare samt dessutom drygt 40 milj.kr. som särskilda förvaltningsmedel. Antaletutomnordiska medborgare placerade i arbete eller utbildning ökade från drygt31000 personer under /90 till drygt 36000 personer /91, dvs. en ökning med ca 5000 personer. Denöverenskommelse som arbetsmarknadsverket, invandrarverket och träffade har förts ut och förankrats inomrespektive verksamhetsområde. Överenskommelsen syftar till att förstärka den s.k.arbetslinjen så att flyktingar och invandrare snabbt integreras i del svenskasamhället och kommer bort från ett för många långvarigt bidragsberoende. Ettdelmål i överenskommelsen är att alla flyktingar som får uppehålls- ocharbetstillstånd på förläggningarna får kartläggnings- och vägledningsinsatserav arbetsförmedlare. Riksdagensbeslut om samordnat flyktingmottagande (prop. 1989/90:105, SfU21, rskr. 281)och om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare (prop. 1989/90:102, UbU27,rskr. 279) trädde i kraft . Effekten är alt ett närmaresamarbete mellan berörda myndigheter har utvecklats med kommunalaintroduktionsprogram och individuella handlingsplaner för varje flykting. Dessabåda reformer har tillsammans med den tidigare nämnda överenskommelsen mellanAMS och åstadkommil en klar effektivisering av insatserna för att förkortaflyktingars väg till arbete. Akademisktutbildade invandrare har svårt atl få arbete som motsvarar derasutbildningsbakgrund. Orsakerna till detta är många. För att underlätta fördessa invandrare att få sin utbildning eller sina yrkeskunskaper jämförda meden motsvarande svensk utbildning, kan universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) göraen jämförelse och ge ett utlåtande som kan underlätta för svenska arbetsgivareatt förstå den sökandes kompetens. Riksrevisionsverkelhar av den förra regeringen fått i uppdrag att göra en översyn av UHÄs ochandra myndigheters bedömningsverksamhet. En delrapport avseende UHÄs ekvivaleringsverksamhethar lämnats . Uppdraget skall slutredovisas . En avUHÄ jämförd examen är, ur den enskildes perspektiv, ett hinder mindre vidförsöken att finna lämplig anställning på den svenska arbetsmarknaden. Antaletkompletterande utbildningar inom arbetsmarknadsutbildningen för invandrare harutökats under budgetåret.