prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Biståndet måste sommål ha de enskilda människomas förbättrade levnadsstandard på alla plan. Den demokrati, som vi önskarstimulera genom våra stödinsatser, ska ses som mer än en styrelseform. Den ärsnarare en princip, som i alla sammanhang syftar till att slå vakt omden enskilda människans värde, möjligheteroch rättigheter oberoende av ras, kön, ålder, religion, handikapp ellerandra särskiljande faktorer. Denna inriktninginnebär att biståndets omfattning kommer att påverkas i de fall där samarbetsländer inte visar tydlig vilja tilldemokratisering eller där påtagliga framsteg i sådan riktning uteblir.Samtidigt som ingen tvekan skall råda om denna princip kommer dockhänsyn att tas till de olika ekonomiska,politiska och sociala faktorer, som kan utgöra svårbemästrade mentemporära hinder för framväxten av ett trovärdigt demokratiskt samhällsskick. Som ett annat vägledande synsätt i det svenskabiståndet kan subsidiari-tetsprincipen ses. Enligt denna skall de mindreenheter i samhället, som kan fungerasjälvständigt utan statlig inblandning, också tillåtas göra det. Detinnebär att det svenska biståndet vid sidan av de statliga organen också skall riktas till organisationer ochinstitutioner utanför den offentliga sektorni mottagarländema. Kooperationer, fackföreningsrörelser, kvinnoorganisationer,hjälporganisationer och kyrkor är exempel på sådana samhällsenheter som verksamt kan bidra till attfrämja den demokratiska processen och som också genom sin nära kontaktmed människornas situation på den lokalanivån på ett effektivt och förtroendeskapande sätt kan förmedla viktigt utvecklingsbistånd. Som enbetydelsefull hjälp till självhjälpskall också sådana åtgärder prioriteras som stimulerar den marknadsekonomiskatillväxten. 1 linje med dessa insatser ligger en ökning avstödet till det biståndsarbete som utförs av olika enskilda organisationer, kyrkor och missioner.Det hjälparbete som dessaorganisationer utför är dokumenterat väl fungerande och har varit en föregångare till det statligabiståndet. Dessa organisationer arbetar i nära kontakt med u-ländemasfattigaste människor och har lång erfarenhet av levnadsvillkor liksom avreligiösa och kulturella traditioner i olika delar av världen.Organisationerna arbetar oftast på ideell basisoch med stort personligt engagemang, vilket gör deras biståndsinsatser adekvata och kostnadseffektiva. Genom sinförankring i en och/eller humanistisk människosyn bidrar de också tillatt främja respekten för demänskliga rättigheterna och skapa en grogrand för en demokratisksamhällsutveckling. Vid fördelningen av biståndsmedel har vikt fästsvid mottagarländernas satsning på militäratgifter iförhållande till utgiftema för hälsa och utbild- 30 Ökade satsningar påutbildning och hälsa skall ses som investeringar Prop. 1991/92:100 i en bättreframtid för människorna och därmed i en mer positiv social och Bil. Militäratgifter tär på resurser men ges ändå ofta större utrymme än många länderssäkerhetssituation rimligen kan motivera. Barnens situation i världen måste mer än hittillsställas i fokus. har aktivt engagerat sig för att FNsbarnkonvention skall bli allmänt ratificeradoch tillämpad. Särskilda åtgärder för att ge världens 30 milj. gatubarnen människovärdig framtid skall prioriteras för stöd. Det upphörande och framväxten avförbättrade relationer mellan öst och väst har stärkt FNs inflytande.Dessa förändringar har också ökat FNsmöjligheter till insatser på detekonomiska och sociala området. har FNs splittradeorganisationsstmktur och bristen påkoordinering mellan olika FN-organ gjort det svårare för FN att spela en ledande utvecklingspolitisk roll. Sverigeskall verka för att effektivisera FNsverksamhet. FN måste också genomgå organisatoriska förändringar för attsnabbare och effektivare kunna ingripa vid katastrofer, däribland sådana som orsakats av krig och konflikter. FN ochde multilaterala utvecklingsorganisationerna är och förblir centrala delar idet svenska utvecklingssamarbetet. Fler och fler frågor kräver ett effektivtinternationellt samarbete. Omsorgen om miljön föratsätter samverkan mellan allaländer. måste få stöd föratt lösa sina ofta fattigdomsrelaterade miljöproblem. För att de skall förmås delta i aktioner för attavvärja hotande globala miljökatastrofer behövs särskilda bidrag. 1 enlighet med regeringsförklaringen föreslåsbiståndsramen till en procent av den beräknade bruttonationalinkomsten. Desenaste åren har finansiering skett av annan verksamhet än bistånd tillu-länderna inom 1 %-ramen. Genom attsamarbetet med finansieras över ett särskilt anslagutanför biståndsramen och genom att avräkningen för asylkostnader minskas innebär förslaget en kraftig ökning avbiståndet till . En ihuvudsak oförändrad andel mellan de stora verksamhetsanslagen inom biståndetföreslås. Relativt omfattande förändringar föreslås dock inom anslagen. 1 beräkningen av landramarna har stor vikt fästsvid respekt för mänskliga rättigheter och hur strävanden till demokratiseringter sig i olika länder. Behoven och effektiviteten i användningen av biståndethar också självfallet varit viktigafaktorer. Sammanlagt förslås en minskning av landramarna. Inom anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genomSIDA görs stora uppräkningar enligtprioriteringarna ovan av postema för demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd samt förbidrag genom enskilda organisationer Riskerna för oro och katastroferfortsätter att vara stora och katastrofmedlen har räknats upp ytterligare. Inom anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram förstärks profilen mot fattigdomsbekämpning,både vad gäller bidragen till intema finansiella organisationer och FNs biståndsorgan. Befolkningsfrå gor, katastrof och flyktingbistånd ges de största ökningarna. Anslaget C 3. Andrabiståndsprogram upptar bl.a. medelför BITS, Prop. 1991/92:100 SARECs ochSWEDECORPs verksamhet. som efter orga- Bil. 4 nisationsbildningen ärberett att utöka verksamheten föreslås få en relativt kraftig uppräkning av sitt sakanslag. En betydandeökning föreslås även av medlen för stöd till ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder. SIDA och BITS har inför årets budgetarbeteinkommit med fördjupade anslagsframställningar.Såväl SIDA som BITS föreslås få treåriga ramanslag föradministrationen. En fråga som har prioriterats i behandlingen avanslaget till SIDA är informationen i om förhållandena iu-länderna. Den bör förbättras och intensifieras för att öka förståelsen förfrämmande länder och kulturer, föratt motverka tendenser till växanderasism och för att öka engagemanget för u-landsbiståndet. A.Utrikesdepartementet m. m. 1991/92:100 Bil. 1 262 976 966 1 321 450 000 1 311 386 000 1 425 327 000(1) (1) Varav engångsanvisningför ADB- och kommunikationsinvestering . Sverigeslönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringar för de Stock-holmsbaserade ambassadöreraa redovisas iförteckning som bifogas protokollet i detta ärende som bilaga 4.2. ändring 1992/93 Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till 1 . UDs förvaltningsanslag belastades /91 med direkta merkostnader till följd avMellanöstem-krisen på mer än 5 milj.kr., varavden största enskilda delposten avsåg investeringar i beredskapsutmstning.Summan inkluderar inte de kostnader som uppstått efter krisen i form av nyinvesteringar vid ambassaderna i Kuwaitoch för kommunikationsutrastning,inventarier, fordon och kontorsmaskiner, eller för ommålning, reparationer m. m. 1 enlighet medriksdagens beslut (prop. 1990/91:100 bil. 5; UUM, rskr. 163) har underbudgetåret 2,5 milj.kr. omfördelats frånanslaget A 4. Honorärkonsuler till anslaget A 1. för att täcka delar av dessakostnader. Åtgärden har bl. a. medförtatt servicen och informationen till honorärkonsuleraa begränsats och attantalet konsulskonferenser minskats. 1 likhet med föregående år föreslås attutrikesförvaltningen ges möjlighet attvid behov omdisponera 5 milj. kr. mellan anslagen A 1. , A 2. Utlandstjänstemännensrepresentation, A 4. Honorärkonsuler samt D 3. Övrig information om iutlandet. 3 1991/92. Som aviserades i föregående årsbudgetproposition (prop. 1990/91:100 bil.5, UUM, rskr. 163) omvandlades delönade konsulaten i och i till honorärkonsulat. 1 delar det nya honorärkonsulatet lokalermed lönade konsulat och med honorärkonsulat. Nya ambassader har upprättats i , ochVilnius. Den Stock-holmsbaseradeambassadören vid Den Heliga Stolen har försöksvis haft sin verksamhet förlagd till . Enutvärdering av verksamheten hargjorts och slutsatsen blir att Vatikanambassaden permanent skallplaceras i . Ett lönat generalkonsulat har öppnats i Jerasalem. Ambassaderna i och kommer tillsvidare att vara obemannade. Per den 1 januari1992 har omorganiserats.Integrationssekretariatet har gått upp i enhet 1 (Europaenheten). Enheterna 3 och 4 har slagits samman(Exportfrämjande m. m. samtbilaterala handelsförbindelser med länder i , och ). Transportsektionen inom enhet 5 harlagts ned. Departementets handläggning av intemationellatransportärenden fördelas på de berörda handelsenheterna.Planerings- och rättssekretariatet har delats upp på ett rättssekretariatoch ett administrativt sekretariat. Vidare föratses enligt vad som redovisas under anslaget , en viss omfördelningav resurser mellan handelsavdelningen och kommerskollegium. Arbete pågår även med en omorganisation av denpolitiska avdelningen i syfte att bl.a. stärka ledningskapaciteten, ökaflexibiliteten och anpassa organisationen till det förändrade världspolitiska läget. En särskildanalysgrapp bestående av tre tjänstemän har inrättats och knutits till mitt kansli. Vidare har jag utsett entjänsteman att ha ansvar för samarbetet med . Denne hartill sitt förfogande ett stabsorganför samordning av detta samarbete (ÖSEK). Påviseringssidan medför den omfattande flyktinginvandringen en fortsatt hög arbetsbelastning främst i form avbesöksviseringar eller invandring avanhöriga till dem som fått uppehållstillstånd. Även lättnaderaa för medborgarna i och de baltiskastateraa att resa utomlands avspeglas i en fortsatt ökning avviseringsansökningar i dessa länder. För att inte låta väntetiderna förerhållande av viseringar bli oacceptabelt långaföreslår jag personalförstärkningar vid ett antal utlandsmyndigheter. Densnabba tekniska utvecklingen har inneburit att radio-, telex-, telefax-ochkryptoteknik alltmer integrerats med ADB-tekniken. Följaktligen måste framtidatekniklösningar för UD bygga på en helhetssyn på ADB och kommunikation. Såkommer också att ske i samband med att den snart20-åriga radioutrastningen på utlandsmyndigheteraa successivt byts ut. Den nyautrastningen innebär att ett helt nytt kommunikationssystem installeras, medstörre automation och effektivitet. Det nya kommunikationssystemetkommer, föratom radioutrastning, att innehålla enheter som kan utföra merparten av detarbete som utförs av operatörer Prop. 1991/92:100 inklusive att väljaalteraativa sambandsvägar till radiokommunikation. Allteftersom det nya systemet installeras räknarjag med att kostnadema minskar för underhåll och reparationer samt förförmedling av meddelanden. Däratöver bör en minskning av antalet operatörerkunna genomföras. För att få full effekt bör övergången till ettnytt kommunikationssystem skesamtidigt med en fortsatt datorisering av utlandsmyndigheteraa. Denna bör skeså skyndsamt som möjligt men är, i likhet med radio- och kommunikationsinvesteringen, avhängig avfinansiering. Detsamma gäller utbytet av äldre datoratrastning hemma och vidde utlandsmyndigheter som är datoriserade. Av utrikesförvaltningens 118 utlandsmyndigheterhar, med några få undantag, samtliga utrastats med minst enpersondator, att användas bl. a. fördatoriserad redovisning. Sammanlagt har ca 760 arbetsplatser utomlands och 710 i försetts medpersondatorer och minidatorer. Som framgått av vad jag nu sagt stårdepartementet inför avsevärda investeringar. har UD sammanlagt satsatomkring 160 milj. kr. Driftskostnaderaa har undersamma period uppgått till ca 30 milj. kr. Satsningen har helt och hållet finansierats över departementetsförvaltningsanslag. Eftersom detta inte är möjligt anser jagatt departementet för /93 börtillföras en engångsanvisning. Denna bör omvandlas till lån i så snart kravet påtillgångsredovisning i UD tillgodosetts. Målsättningen är att underperioden /94 96/97 finansiera ADB-och kommunikationsinvesteringar genom lån i . Lokalförsörjningen på det statligaområdet omfattar i huvudsak utrikes-ochbiståndsförvaltningama. Investeringar m. m. redovisas fr. o. m budgetåret1988/89 i form av en treårsplan. Medel för investeringar beräknas underavsnittet Investeringar m.m. under sjunde huvudtiteln (). är lokalhållare förutrikesförvaltningen. Lokalbeståndet uppgår till ca 310 000 m bostads-och lokalarea. Utrikesförvaltningendisponerar innevarande budgetår ca 350 milj.kr. för lokalkostnader i utlandet, varav ca 135 milj.kr. utgör kostnaderför personalbostäder. Lokalkostnaderna i redovisas under trettonde huvudtiteln(). Som tidigare meddelats (prop.1990/91:100, s. 27) ingår kostnaden för kanslier och chefsbostäder fr. o. /92 i förvaltningsanslag. Under föregående respektive innevarande budgetårhar inköp gjorts av chefsbostäder i och Singaporesamt personalbostäder i ton, , och . En tomt har köpts i i syfte att bebyggas med en chefsbostad. 1Kapstaden har en bostadsrätt upphand lats. För kommandetreårsperiod har medel avsatts för inköp av och nybygg- Prop. 1991/92:100 nad av kansli i samt för byggnation avkansli och chefsbostad i . 4 i den byggnad som nyligenförhyrts av . En chefsbostad behöver införskaffasi . En utredning omnybyggnad av ett samnordiskt kansliprojekt pågår i . Ett kanslibygge i bereds. 1 har Sverigeköpt en centralt belägen kontorsfastighet som skall byggas om för att rymma kansli för EG-delegation och ambassad. 1Moskva utreds föratsättningama att bygga ett ytterligare bostadshus inom enutökad anläggning. 1 pågårförhandlingar att köpa ambassadfastigheten som hyrs medlångtidskontrakt. En arbetsgrappsom haft i uppdrag att utreda den framtida svenska diplomatiska och konsulärarepresentationen i det enade har år 1991avgett sin rapport. I denna konstateras bl. a. att införskaffande av lämpliga fastigheter för en framtida svenskambassad respektive chefsbostad måste ges synnerligen hög prioritetunder . För andra mindreobjekt finns vissa medel disponibla under avsnittet Investeringar m. m. undersjunde huvudtiteln (). De redovisadeprojekten representerar en fortsatt ambition att genom ökat statligt ägande finna mer rationella och på mer stabilaoch mindre kostnadskrävande former för utrikesrepresentationens lokalförsörjningutomlands. 1enlighet med beslut (prop. 1984/85:100 bil.5, UU8, rskr. 168) har för utrikesförvaltningen beviljats enengagemangsram om 50 milj. kr. Kreditgarantin avser lån till utrikesförvaltningenspersonal i samband med omstationering. Till och med /91 har ca 11,7 milj.kr. tagits i anspråk av engagemangsramen. har inga förlusteruppkommit. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1.godkänna möjlighetema tillomdisponering av medel mellan anslagen A 1. , A 2.Utlandstjänstemännens representation, A 4. Honorärkonsuler och D 3.Övrig information om i utlandet, 2.till /93 anvisa ett förslagsanslag på 1 . Utlandstjänstemännens representation Prop. Anslagetpåverkas inte av förändringaraa i det statliga mervärdeskattesystemet. Från anslaget betalas kostnaderna för denkontaktskapande verksamhet, sombedrivs av utomlands stationerade tjänstemän i utrikesförvaltningen ochav tjänstemän i som, utan att omstationeras, tas i anspråkför tjänstgöring utomlands. Jagberäknar anslagsbehovet för /93 till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utlandstjänstemännens representation för /93 anvisa ett reservationsanslag på . 1 samband med utlandsmyndighetemasvalutaförsörjning uppkommer kursförlusteroch kursvinster som redovisas under detta anslag. Anslaget bör föras uppmed ett formellt belopp på . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kursdifferenser för /93anvisa ett förslagsanslag på . Anslagetanvänds för s. k. kontorskostnadsbidrag till vissa honorärkonsuler samt föranskaffning av utrastning som enligt författningar och praxis skall finnas påsvenska honorärkonsulat. Från anslaget betalas även tjänsteutgifter somhonorärkonsuleraa har i fullgörandet av sina uppgifter samt kostnaderför konsulskonferenser. Anslaget bör räknas upp med . Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillHonorärkonsuler för /93 anvisa ett förslagsanslag på 14 170 000kr. Särskilda förhandlingar med annan stat eller inom internationellorganisation 1990/91 Utgift 65 005741 1991/92 Anslag 50 448000 1991/92 Anslag exkl. 50 389000 1992/93 Förslag 58 451000 Anslaget används för att betalakostnader för förhandlingar med andra stater och svenskt deltagande i intemationellakonferenser och möten. Anslaget administreras och disponeras avutrikesdepartementet för hela räkning. Jag har beräknat en ökning av anslaget med . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillSärskilda förhandlingar med annan stal eller inom internationell organisation för /93anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 1 463089 1991/92 Anslag 1 792000 1991/92 Anslag exkl. 1 783000 1992/93 Förslag 1 783000 Frånanslaget betalas kostnader för deltagande i samarbetet inom ramenför (samarbetsministrama) och Nordiska ministerrådets ställföreträdarkommitté m. fl.samarbetsorgan samt för deltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete,däribland det svensknorska samarbetet. Jag föreslår att anslaget bliroförändrat under nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Nordiskt samarbete för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . Utredningar m. m. Prop. Reservation 2 055 898(1) Medel anvisas över anslaget för enny beredning för samarbetet med länderna i . Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå till . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillUtredningar m. m. för /93 anvisa ett reservationsanslagpå . Anslagetutnyttjas för kostnader i samband med besök i av statschefer, regeringsmedlemmar och andra personer,som bör visas uppmärksamhet ochgästfrihet från officiellt svenskt håll. Anslaget används även i samband medmotsvarande svenska officiella besök i utlandet och i samband medrepresentation med svenskt deltagande i vissa förhandlingar utomlands. Jag föreslår att anslaget ökas med . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillOfficiella besök m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Anslagetanvänds huvudsakligen för periodiskt understöd till vissa i utlan det, främst i , bosattasvenska medborgare. Däratöver betalas från anslaget eftergifter och jämkning av fordringar för utgivettillfälligt 39 ekonomiskt bistånd åt nödställdasamt för bistånd i brottmål och kostna- Prop. 1991/92:100 der vid dödsfall. I anslaget finns en medelsram på . försärskilda informationsinsatserriktade till utlandsresenärer, främst ungdomar, för att belastningen påutrikesförvaltningens konsulära resurser inte skall öka. Från anslagetbetalas också kostnader för expertgrappen för identifiering av katastroffall utomlands samt kostnader i sjöfartsfrågor. som en del av besparingen i de statliga utgiftema. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillEkonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . D r.-j *-ii .. * 11 * Prop.1991/92:100 Bidrag till vissa internationella organisationer gjj B 1. Anslagetpåverkas inte av förändringama i det statliga mervärdeskattesystemet. Förenta nationemas reguljära budget förtvåårsperioden 199091 uppgick,efter revidering, till ca . bidrag uppgick till62,5milj.kr. - /91. Generalsekreteraren har för tvåårsperioden 93 lagt framett budgetförslag på sammanlagt 2 . Med utgångspunkt frånföreliggande förslag och med ensvensk bidragsandel om kan det svenska bidraget för - /92 -uppgå till 88,6 milj.kr., medreservation för framtida revideringar. För /93 kan det svenska bidragetberäknas uppgå till samma belopp, dvs. Kostnaderna förden vaktstyrka (UNDOF) på mellan och , som FNssäkerhetsråd beslutade upprätta , har preliminärt beräknats till 43 milj. dollar. Under föratsättningatt styrkans mandat fortsätter att förlängas och bidragsandel på förblir oförändrad kanSveriges bidrag för /93 beräknas till ca 3 milj. kr. År 1978beslutade säkerhetsrådet att sända en fredsstyrka till södra (Unifil). Kostnaden för denna uppskattas till159 milj. dollar. Under samma föratsättningar som nämnts tidigare kan det svenska obligatoriska bidraget /93 beräknas till 12 milj.kr. beslutade att upprätta enobservatörsstyrka för (Onuca), vars budget för beräknastill 29 milj. dollar. Under föratsättning av förlängt mandat ochoförändrad svensk bidragsandel kan enkostnad på ca 2 milj.kr. under /93 föratses. Till skillnadfrån andra fredsbevarande FN-operationer finansieras FN-styrkan på Cypem (Unficyp) inte genom uttaxering av obligatoriska bidrag från medlemsstatema utan genom frivilligabidrag. Dessa har emellertid visatsig otillräckliga, och trappbidragarländeraa har därför fått bära en oproportionerligtstor andel av kostnaden för Unficyp. Försök att ändra finansieringsformen har stupat påmotstånd från vissa av säkerhetsrådetsständiga medlemmar. För /93 föratses ett oförändrat svenskt frivilligt bidrag på 0,45 milj. dollar,motsvarande ca 3 milj. kr. Bidraget avräknas mot uteståendekrav på FN för kostnader avseende densvenska kontingentens medverkan i Unficyp. Underår 1991 inleddes tre nya fredsbevarande FN-operationer. - , efterkriget vid , beslöt säkerhetsrådet att upprätta en militär observatörsstyrka pågränsen mellan och 41 (Unikom). Kostnaden för Unikomunder beräknas till Prop. 1991/92:100 ca 80 milj. dollar.Under föratsättning av förlängt mandat och oförändrad Bil. 4 svenskbidragsandel kan en kostnad på 6 milj. kr. föratses /93. , likaledes genom beslut av säkerhetsrådet, en blandad militär-civil styrka i (Unavem II) med uppgift att bl. a. övervaka efterlevnaden avöverenskommelsen om vapenvila i inbördeskri get mellan regeringsarmén och . Enligt planerna skall denna FN-operation avslutas i samband med att allmänna val hålls i . Kostnaden för Unavem II beräknas till 63 milj. dollar. För /93 för utses ett svenskt bidrag på ca 2 milj. kr. upprättades också en huvudsakligen civilobservatörsstyrka i (Onusal), vars uppgift början är att övervaka efterlevnaden av det avtal om mänskligarättigheter, som ingåtts mellan landets regering och . Ytterligareuppgifter kan tillkomma senare; den totala kostnaden för kan därmed komma att bli 40 milj. dollar. obligatoriska bidrag till Onusal för /93 kan, under föratsättning av förlängt mandatoch oförändrad svensk bi dragsandel, beräknas till ca 3 milj. kr. Inom FN pågår planläggning för en storfredsbevarande operation i , som har arbetsnamnet UNTAC (United NationsTransitional Authority in ).Dess huvudsyfte är att förbereda och genomföra fria och rättvisa val iKambodja. UNTAC kommer att bestå av såväl militär som civil personal. Storlekoch kostnader för UNTAC kan ännu inte anges. En preliminär uppskattning tyderpå att ett belopp på ca 50 milj. kr. börreserveras för obligatoriska bidrag under /93. De senaste årens gynnsamma politiska utveckling ivärlden har öppnat möjligheter för FN att på ett konkret sätt medverka tillbiläggandet av ett antal långvarigaregionala konflikter. De starkt ökande anspråken på FNs fredsskapandeoch fredsbevarande insatser har föranlett att hålla en budgetär beredskap avseende obligatoriskabidrag till finansieringen av nya sådana operationer. Det föreslås att, liksomunder föregående budgetår, ettbelopp på 12 milj. kr. avsätts för detta ändamål. Från detta belopp finansierasäven undantagsvis kostnaderaa för fortsatt svenskt deltagande med militära observatörer i Unavem 11 underperioden (ca 2,5 milj. För /93 utgör 60 milj. kr.