prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Dessutom harnågra justeringar gjorts i lagens regler om förfarandet i regeringsrätten(I99l/92:KU12, rskr 51). Enligt propositionen är det nu för tidigt attdefinitivt to ställning till om lageni dess nuvarande form skall permanentas eftersom ärmu inteprövat något klagomål över beslut som meddelats med stöd av lagen. Till dettokommer att departementens arbete, under samordning av statsrådsberedningen, med översynen av instonsordningen i de ärendegrapperlagen omfattor ännu inte är avslutat. Det kan här också nämnas att en övergångtill domstolsprövning i flera ärendegrapper kan komma att aktualiseras ocksåför att skall anpassa sig till krav som uppställs i vissa EG-direktiv.Som jag redan nämnt ingår frågan om vidgade möjligheter till domstolsprövningav normbeslut och förvaltningsbeslut bland de frågor som skall utredas. har iskrivelse (1989/90:KU15, rskr. 109) som sin mening gett regeringen till kännaatt en översyn av bör ske i den form regeringen finner lämplig.Enligt beslut bör översynen vara inriktod särskilt på de konfliktersom kan uppkomma emellan JKs olikaarbetsuppgifter och även innefetfe en renodling av verksamheten. Fråganom en översyn av har beretts inom . Den 5december 1991 beslufede regeringen att tillkalla en särskild utredare för ensådan översyn. Samerättsutredningenöverlämnade sitt huvud- Prop. 1991/92:100 betänkande (SOU1989:41) Samerätt och sameting. I betänkandet föreslås Bilaga 3 bl.a. attsameraas särskilda ställning som etnisk minoritet och urbefolkning skallmarkeras i regeringsformen. Vidare föreslås en särskild samelag som innebärbl.a. att ett folkvalt samiskt organ, ett sameting, skall inrättos. Utredningen lade också fram vissa förslag för attstärka rennäringens rättsliga ställning. Ett tidigare betänkande (SOU1986:36) Sameraas folkrättsliga ställning har utgjort underlag för utredningensStällningstoganden. Utredningens förslag i huvudbetänkandet om stärkande av rennäringens rättsliga ställninglades tillsammans med annat utredningsmaterial till grand förregeringens propositioner om skogsbraket iQällnära skogar (prop. 1990/91:3) och om ändringar i rennäringslagen(1971:437), m.m. (prop. 1990/91:4). beslöt attavslå den sistnämnda propositionen och gav regeringen till känna detangelägna i att regeringen så snart det är möjligt återkommer till med ett samlat förslag angående samefrågoraa. Utredningenavlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1990:91) Samerätt och samiskt språk. Betänkandet har remissbehandlats. Chefen för är inomregeringen ansvarig för samordningen av samefrågor Justitiedepartementethar överlämnat flertolet av utredningens förslag till . 4 Civilrätt 4.1 Familjerätt - Reformarbetet påfamiljerättens område koncentreras nu på den interaationellt privaträttsligaregleringen. - Reformarbetet påförmynderskapsrättens område fortsätter. - Även vissa adoptionsfrågorkommer att behandlas i det fortsatta reformarbetet. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Det omfattonde reformarbete somsedan länge har pågått på familjerättens område börjar nu närma sig sitt slutsåvitt gäller den nationella lagstiftningen. I fråga om äktenskaps- och arvsrätt harreformarbetet resulterat i en äktenskapsbalk, viktiga ändringar i ärvdabalkenbeträffande makars och bröstarvingars arvsrätt och en lag om samborsgemensamma hem. På förmynderskapsrättens område trädde en reformi kraft . Institutet omyndigförklaring avskaffades dåoch ersattes av en utbyggd form avgodmanskap som kallas förvaltorskap. Det fortsatfe reformarbetet pådetto område avser reglema om förvaltning av omyndigas egendom. Ett av förmynderskapsutredningen avlämnat betänkande (SOU1988:40) i denna fråga har remissbehandlats och saken övervägs för närvarandeinom . trädde ändringar iföräldrabalkens regler om vårdnad och umgänge i kraft. De nya regleraasyffer bl.a. till att förebygga och lindra konflikter mellan föräldrar i frågorrörande baraet samt ökar möjligheteraa att låto föräldraraa få gemensam vårdnadom baraet. Också regleraa omadoption har setts öven Det arbetet har utförts av förmynderskapsutredningensom lade fram ett betänkande i saken (SOU 1989:100).Betänkandet har remissbehandlats och övervägs nu i . Den I januari1992 träder nya regler om förverkande av rätt att to arv m.m. i kraft. De nya regleraa innebär att rättenatt to arv eller testomente förverkas, inte som tidigare bara för densom uppsåtligen har dödat arvlåtoren, utan även för den som armars har gjortsig skyldig till ett allvarligt våldsbrottmot arvlåtaren, om detta har lett tillarvlåtarens död. Det tidigare undantaget från förverkanderegeln i fråga ompsykiskt störda gäraingsmän har inskränkts. Ändringaraa gäller påmotsvarande sätt även i fråga om rätt till försäkringsersättning. I endepartementspromemoria som kommer ut läggs fram förslag till reglersom gör det möjligt att åsfedkomma enskild egendom genom ett förmånsfegarförordnande iförsäkring. Under våren 1991tillsattes en parlamenferisk kommitté (din 1991:6) med uppdrag att delsutvärdera lagen om homosexuella sambor, dels överväga en lagstiftning om s.k.registrerat partnerskap. Reformarbetet på familjerättens områdekoncentreras nu i övrigt på den interaationellt privaträttsligaregleringen. En ny lag om vissainteraationella frågor rörande makars förmögenhetsförhållanden trädde i kraftden . Den bygger på delar av familjelagssakkunnigas slutbetänkande(SOU 1987:18) Interaationella familjerättsfrågor som också innehåller förslagom nya interaationellt privaträttsligaregler om äktenskap, underhållsbidrag och arv. Återstående delar av dettabetänkande övervägs nu i tillsammans med ett annatutredningsförslag om nya interaationellt privaträttsliga regler påförmynderskapsrättens område (SOU 1987:73). 1 sammanhanget behandlas också vissa interaationella adoptions- och vårdnadsfrågorsom tagits upp av förmynderskapsutredningen (se SOU 1989:100). I anslutninghärtill kan nämnas att det pågår ett nordiskt samarbete rörande en översyn avden interaordiska regleringen av äktenskap, vårdnad, adoption och förmynderskap. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - Förslag om en nykonsumentkreditlag kommer att läggas fram. - Hemförsäljningslagenanpassas till . - Ny lagstiftning omkonsumentskydd vid s.k. paketresor (sällskapsresor) förbereds. - Översyn avfastighetsmäklarlagen pågår. Flera viktiga områden av betydelseför konsumentema regleras genom särskild lagstiftning. Som exempel kan nämnasmarknadsföringslagen, lagen omavtalsvillkor i konsumentförhållanden, konsumentköplagen, konsumentkreditlagen, konsumentförsäkringslagen,hemförsäljningslagen och konsumenttjänstlagen. På fiera av dessa områdenär det nu aktuellt med lagändringar i syfte att förbättra konsumentemasställning. En nykonsumentköplag trädde i kraft . Genom den nya lagenförstärktes konsumentskyddet vid köp, bl.a. genom nya regler om påföljder vidsäljarens kontraktsbrott. har det gjorts ändringar ikonsumenttjänstlagen. Dessa har syffet till att bl.a. ge ett bättre konsumentskyddvid småhusentreprenaden Också när det gäller förvärv av nyproducerade småhushar konsumentskyddet förstärkts genom ändringar i jordabalken som trädde ikraft den . En proposition om enny konsumentkreditlag kommer att överlämnas till . Syftet med förslaget är att anpassa den svenska lagstiftningenpå detfe område till motsvarande regler inom EG och att Ävenpå andra områden anpassas de svenska regleraa till EG-rätten.Departementspromemorian (Ds 1991:68) Den svenska hemförsäljnings-lagensanpassning till skickades ut på remiss . Ipromemorian föreslås bl.a. att hemförsäljningslagens tillämpningsområdeutvidgas till de flesfe slag av konsumenttjänsten Vidare förbereds i lagstiftningsom motsvarar EGs direktiv om konsumentskydd vid paketresor anordnade justitiedepartementeten hearing angående lagen om fastighetsmäklare. Syftet med hearingen varatt berörda myndigheter och organisationerskulle få tillfälle att lämna synpunkter på hur lagen fungerar ochreformbehovet. Inom pågår nu arbete med en översyn avlagen på grandval av vad som kom fram vid hearingen. 1991/92:100 Bilaga 3 Ett par huvudpunkter: - Ny lag omhandelsagentur träder i kraft . - Översyn avkreditupplysningslagen har inletts. På den allmärma köprättens områdehar bedrivits ett omfettande nordiskt lagstiftningssamarbete. Detfearbete har avsatt resulfet. I har en köplag trätt i kraft den Ijanuari 1988, och i har en ny köplag trätt i kraft . ISverige trädde en ny köplag i kraft den . Även i pågårarbete på en ny köplag. I samtliga dessa nordiska länder finns numera ocksåsärskilda lagar om interaationella köp. I trädde en sådan lag i kraftden . En ny lag omhandelsagentur träder i kraft . Lagen, som är förenlig medett EG-direktiv om handelsagentur, har tillkommit i nordiskt samarbete.Huvudsyftet med lagen är att förstärka agentens ställning gentemot huvudmannenbl.a. när det gäller uppsägningstid och avgångsvederlag.Lagen bygger på ett betänkande av kommissionslags-kommittén (SOU1984:85). Ett slutbetänkande av kommittén (se SOU 1988:63) om bl.a. frågor omkommissionärsbolag har remissbehandlats och övervägs inomjustitiedepartementet. En annanutredning överväger frågor om leasing av lös egendom m.m. (se avsnitt 4.6). Slutligen kan härnämnas att en särskild utredare tillkallades för att se överkreditupplysningslagen (Din 1991:69). Utredarens huvuduppgifter är att klarlägga dels hur intresset av en effektivkreditupplysning kan främjas ufen att kravet på personlig integritetoch sekretess träds för när, dels hur densvenska lagstiftningen skall anpassas till EGs regler och däratöver ivilken utsträckning som utländska företag börges möjlighet att bedriva kreditupplysningsverksamhet i . Utredarenskall också undersöka i vad mån utvecklingen i fråga om dato- och informationsteknik påkallar ändringar ikreditupplysningslagen. Uppdraget skall vara slutfört före den 1 juli1993. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - Frågor om ersättningför s.k. ideell skada utreds. Ett delförslag kommer . - Svenskproduktansvarsrätt anpassas till . - Regleraa om detallmännas skadeståndsansvar ses över. - Ansvaret föratomskador skärps. På det skadeståndsrättsligaområdet går utvecklingen i riktning mot att ge de skadelidande ökademöjligheter att få ersättning för sina skador Bl.a. undersöker en kommitté (Ju1989:01, din 1988:76) möjligheteraa till attförbättra ersättningen för ideell skada. I kommitténs uppdrag ingår attdiskutera bl.a. ersättningsnivån, ersättningsprinciper och metoder för att bestämma ersättningen. Kommittén avser attunder lägga fram ett delförslag om ersättning för lidande somnågon tillfogar annan genom brott mot denpersonliga friheten eller armat integritetskränkande brott. Enproduktansvarslag skall enligt beslut av träda i kraft den 1 januari1993. Den nya lagen bygger på ett EG-direktiv om pro-duktonsvar och innebär atttillverkare och importörer får ett strikt ansvar för produktskador. arbetor en parlamentoriskkommitté med uppgift att göra en allmän översyn av reglema om detallmännas skadeståndsansvar (Ju 1989:03, din 1989:52). Beträffande skador som uppkommer vid transport avfarligt gods delfer i det intemationella arbetet i olikaFN-organ för att förbättra de skadelidandes situation vid olyckor av störreomfettning. Arbetet har lett till bl.a. att en konvention om ansvar för skadori samband med transport av ferligt gods på väg, järaväg och inre vattenvägarhar uferbetots inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE). Frågan om ettsvenskt tillträde till konventionen bereds inom . Inom , , bedrivs ett arbete på en konventionom skadeståndsansvar vid sjötransport av ferligt gods. När det gäller ansvar för atomskador harriksdagen beslufet att skall ratificera det 1988 inomFNs atomenergiorgan lAEA upprättode s.k.gemensamma protokollet rörande tillämpningen av Wien-och Pariskonventioneraa.Protokollet länkar samman de båda konventionssystemen och innebär för svenskdel en ökad möjlighet för svenska skadelidande att få ersättning ihändelse av en atomolycka i en stot som hartillträtt och protokollet. har beslufet att höja det högsfe ansvarsbeloppet fören innehavare av en atomanläggning till 1200 milj. kn Under våren 1989anordnade en hearing för att göra en allmän utvärdering avtrafikskadelagen. De synpunkter som framfördesvid hearingen övervägs nu inom departementet. undersöks omnågra lagstiftningsåtgärder behöver vidtos för att de svenska regleraa skallöverensstämma med de EG-direktiv som finns på trafikskadeområdet. På försäkringsrättens område pågår sedan längeett omfettonde nordiskt reformarbete. Till grand för arbetet i Sverigeligger försäkringsrätts-kommitténs bådabetänkanden (SOU 1986:56) Personförsäkringslag och (SOU 1989:88)Skadeförsäkringslag. Även på detto område finns EG-regler som måste beakfes. Slutligen kan härnämnas att frågan om en obligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåferövervägs i . Frågan har diskuterats vid nordiskaöverläggningar senast . Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - En sjölagsreformförbereds i nordiskt samarbete. - Det interaationellaarbetet rörande en översyn av reglema om oljeskador till sjöss fortsätter. har sett översjölagen i olika avseenden. Utredningen avlämnade i febraari 1990 sittslutbetänkande (SOU 1990:13). I betänkandetföreslås en revision av sjölagens bestämmelser om godsbefordran.Arbetet har bedrivits i nära samarbete med motsvarande utredningar i ,och . Betänkandet remissbehandladesunder och lagstiftningsfrågan bereds nu inom justitiedepartementeti nordiskt samarbete. På sjörättensområde kan vidare nämnas att 1990 undertecknade den anfegna nya konventionen om bärgning. Inomjustitiedepartementet bereds i nordiskt samarbete förslag till de lagstiftningsåtgärder som föranleds av ett eventuellt tillträde till konventionen. antogs vidare ett ändringsprotokoll till 1974 årsAténkonven-tion om befordran till sjöss av passagerare och deras resgods.Ändringsprotokollet innebär bl.a. en revision av ansvarsgränseraa ikonventionen. Inom bereds i nordiskt samarbetefrågan om ett eventuellt tillträde till ändringsprotokollet. Arbetet med dessa instramentpå transporträttens område har bedrivits inom FNs sjöfartsorganisation, IMO. Arbetet inom IMO på regler omskadeståndsansvar vid sjötransport av farligt gods fortsätten En fråga som är aktuell är ansvaretför oljeskador till sjöss. Somhar nämnts budgetproposition har i pågått ett arbete på en departementspromemoriamed förslag till den lagstiftningsom kunde föranledas av ett tillträde till ändringsprotokoll till detintemationella ersättningssystemet på området. Protokollet innebär bl.a. enhöjning av det högsfe ersättningsbeloppet. Fråganhar nu kommit i ett delvis annat läge. Avgörande för om denna lagstiftningborde genomföras var att protokollen i fråga kunde förvänfes träda ikraft. Som bestämmelsema i protokollen om ikraftträdande har utformats var etttillträde av i princip en föratsättning för att så skulle ske. Under år1990 beslöt emellertid att inte tillträda det interaationellaansvarighetssystemet för oljeskador En arbetsgrapp bland medlemsstoteraa inom den interaationellaoljeskadefonden har arbetotfram ett nytt förslag som bl.a. tor upp frågan hur det högsto ersättningsbeloppetskall kunna höjas. Frågan kommer att behandlas vid en diplomatkonferens år1992. De i 1990 årsbudgetproposition nämnda s.k. Montrealprotokollen nr 3 och nr 4 har ärmu inteträtt i kraft. Den lagstiftning som bygger på dessa överenskommelser har därförännu inte kunnat sättas i kraft i sin helhet. Jag vill vidare nämna att ansträngningaraa på attfå till stånd ett särskiltförsäkringssystem med en obligatorisk passagerarförsäkring för flygtrafik fortsätten Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - Utlänningar får rättatt förvärva fastigheter i . - Tomträttshavarelikställs med fastighetsägare i grarmelagsrätts-liga förhållanden. - Ett förslag tilllagstiftning om fastighetsleasing remissbehandlas . närmande till EGföranleder en omfattonde avreglering av utländskamedborgares förvärv av fast egendom här i landet. En inom justitiedepartementetupprättod departementspromemoria (Ds 1991:76) med förslag till lagändringar iämnet remissbehandlas . pågår ett omfattondereformarbete på festighets-bildningsområdet. Lagstiftningen har reformerats iflera steg, senast genom nya regler om fastighetsbildning för landsbygdensbehov, vilka trädde i kraft . Återstående frågor behandlas ien lagrådsremiss, som överlämnas till lagrådet. 1 remissen fes främstupp frågor som berörts i departementspromemorian (Ds Ju 1988:41) Ersättning vidfastighetsreglering samt lantmäteriverkets rap- port(1988:28) Markåtkomst och ersättning. I lagrådsremissen behandlas även festighetsbildningsutredningens förslag omplangenomförande genom förrättning (SOU 1984:72). Småhusköpsutredningenhar i sitt slutbetänkande (SOU 1988:66) behandlat bl.a. frågor omöverlåtelseförbud som köpevillkor vid festig-hetsköp och om rättsverkningaraaav att köpeskillingen har angetts felaktigt i köpehandlingen. En lagrådsremisspå grandval av kommitténs betänkande i dessa delar har lagts fram. Frågan om ett registerpantsystem för byggnader påannans mark (SOU 1984:22) övervägs alltjämt i . Inom justitiedepartementethar uferbetots en departementspromemoria om tomträttshavares ställning igrannelagsrättsliga förhållanden (Ds 1991:69). Promemorian är för närvarandeföremål för remissbehandling. Inom finansmarknaden har utvecklats en avtolstypsom kallas fastighetsleasing eller fastighetsrenting. Denna avtolstyp,som brakar karakteriseras som ettmellanting mellan köp och hyra, har behandlats i ett delbetänkande somnyligen har avlämnats av leasingutredningen (jfr avsnitt 4.3). Arrendekommitténhar avlämnat ett delbetänkande (SOU 1991:85)med förslag till regler som ger enarrendator vid s.k. historiskt arrende rätt att friköpa arrendestället.Kommittén arbetor nu vidare med uppgiften att utarbeto förslag tillregler om skydd för en jordbraksarrendators investeringar på arrendestället. År 1990tillkallades en särskild utredare med uppgift att undersöka om det finns skälatt införa ett nytt panträttssystem på festighetsrättens område (Ju 1990:05,din 1990:35). Om så är fallet skall utredaren uferbefe förslag till utformningav det nya systemet. Detto skulle innebära att pantbreven avskaffas, attpanträtten uppkommer genom en registreringi inskrivningsregistret och att registrering av inteckning och panträttnormalt kan utföras av banker och andra kreditinstitut. Avsikten är attutredaren skall ha slutfört sin uppgift . Prop.1991/92:100 Bilaga 3 4.7 Bolagsrätt och annan associationsrätt - Svensk aktiebolagsrättanpassas till . - En lagrådsremiss medförslag till lagstiftning om stiftelser läggs fram . - Redovisningslagstiftningenses över. Denaktiebolagsrättsliga lagstiftningen har tillkommit i nordiskt samarbete . De nordiska lagama hardärefter ändrats vid olika tillfällen. Som ett led i de europeiskaintegrationssträvandena har ändringar i Prop. 1991/92:100 aktiebolagslagengenomförts som innebär att det inte längre krävs svenskt Bilaga 3medborgarskap för styrelseledamöter m.fl. funktionärer i aktiebolag. Ävenkraven på bosättning i i fråga om styrelseledamöter m.fl. har mjukatsupp. Motsvarande lagändringar har skett när det gäller andra företogsformenDessa lagändringar trädde i kraft . harnyligen på gmndval av en proposition, prop. 1990/91:198,beslutat om vissa ändringar i aktiebolagslagen. Ändringama innebär skärpningarav aktiebolagslagens regler om upprätfende av kontrollbalansräkning ilikvidationssituationen De innehåller också att en styrelseledamot ellerverkställande direktör som har försummat sin skyldighetatt inge årsredovisningshandlingar till patent- och registreringsverketi vissa fall skall kunna bli personligen befelningsansvarig för förpliktelsersom uppkommer för bolaget. Under hösten 1990tillsattes en kommitté som i samråd med motsvarande kommittéer i ochNoie skall se över aktiebolagslager.. Kommittén skall föreslå de lagändringarsom erfordras med hänsyn till den pågående europeiska integrationen samtöverväga frågor som rör aktiebolagetskapifel och finansiella instrament, aktiebolagets organisation och aktieägamas minoritetsskydd. Kommitténbehandlar frågan om en anpassning avden svenska lagstiftningen på aktiebolagsrättens område till med förtur och planerar att lämna ett delbetänkandeom detto. Kommittén har genom tilläggsdirektiv fått i uppgiftatt överväga om det finns skäl att modifiera förbudet för ett aktiebolag attförvärva egna aktien Däremot skall kommittén enligt de direktiv som gällerför dess verksamhet inte syssla med frågan om s.k. ansvarsgenombrott. I övervägs vidare ettförslag om vissa restriktioner när det gäller aktiebolags rätt att väljafirma (1987:8). antogredan år 1989 en lagstiftning om papperslös kontobaserad hantering av aktieroch vissa skuldförbindelsen Under våren 1991antog vidare lagen (1991:195) om penningmarknadskonton, vilken ännu inte har trätt i krafif. Lagenmöjliggör en papperslös kontobaserad hantering av vissaskuldförbindelser på framför allt penningmarknaden. Sedan de organisatoriskafömtsättningar som låg till grand för lagen i viss mån ändrats kommer justitie-och finansdepartementen att på nytt överväga vilka lagstiftningsåtgärder m.m.som behövs för att möjliggöra enkontobaserad hantering av skuldförbindelser på penningmarknaden. Påhandelsbolagsrättens område övervägs i gränsdragningen mellan handelsbolag och enklabolag samt frågan om en ändrad defmition av handelsbolaget så att en enskildperson ges möjlighet att bilda och driva handelsbolag (se SOU 1989:34,prop. 1989/90:110 och departementspromemoria om enmanshandelsbolag). En lagrådsremiss med förslag till en lag ömstiftelser läggs fram . En proposition i ämnet kommeratt avlämnas . En kommitté (Ju1991:07, din 1991:71) har tillkallats för att göra en allmän översyn avredovisningslagstiftningen. I uppdraget ingår att överväga om det finnsanledning att ompröva sambandet mellan redovisningoch beskattning. Kommittén skall också överväga bl.a. vilka principersom bör gälla för sådan kompletterande normgivning som sker genom rekonunendationer av olika expertorgan påredovisningsområdet. kommer kommittén också att fåtilläggsdirektiv som innebär att kommitténskall utreda frågan om bokföringsnämndens ställning med inriktning påatt avveckla nämnden. 1991/92:100 Bilaga 3 Ett par huvudpunkter: - Svensk immaterialrättanpassas till . - Förslag frångenteknikberedningen läggs fram 1992. Detblivande EES-avtolet mellan EFTA och EG innehåller bestämmelser omimmaterialrätt. Till en början innebär avtolet att förpliktor sig attanfe de rättsregler på detfe område som är en följd av tillämpningen avartiklama 30-36 i Rom-fördraget. Det gäller främst frågan om konsumtion avbl.a. patent där får övergå från s.k. nationell konsumtion till EEA-vid komsumtion. Vidare förpliktor sig att övertoreglema i de EG-direktiv som gäller skydd för kretsmönster i halvledare, varamärken och datorprogram. När detgäller avtolet om gemenskapspatent åtor sig att när detfe trätt i kraftförhandla om deltogande i det. EFTA-ländema åtor sig vidare iEES-avtalet att ansluta sigtill vissa centrala intemationella överenskommelser på immaterialrättensområde. har redan tillträtt alla dessa överenskommelser utom Madrid-protokoll om intemationell registrering av varamärken. Inom justitiedepartementetförbereds en departementspromemoriamed förslag till de lagändringar som kan föranleda. Promemoriankommer att remitteras . EES-avtaletinnebär att framtida EG-lagstiftning kan komma att bli gällande även för . Detfe kommer att bli föremål för övervägandeoch förhandlingar från fall till fall. pågår arbete i EGpå olika lagstiftningsprojekt inom bl.a. upphovsrätten och mönsterrätten. har under år 1990avlämnat sitt slutbetänkande. I detfe behandlas bl.a. frågor ominskränkningar i upphovsrätten och lämnasett förslag om fotografirättens integration i upphovsrättslagen. Betänkandethar remissbehandlats och övervägs nu inom . Arbetetbedrivs i nordiskt samarbete. Inom () pågår arbete på att harmoniserapatentlagstiftningen i världen. antal frågor behandlas och arbetetsyftar främst till att avskaffe skillna- Prop. 1991/92:100 deraa ipatentsystemen i , och .