prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — En förändrad arbetsorganisation är ofta nyckeln till att många fler vårdinsatser kan avmed i stort sett oförändrade resurser. Ansvaret för att nyaorganisationsformer verkligen kommer till stånd ligger på landsting ochkommuner. Det finns ettinformationsproblem på vårdområdet som gör att marknadsmekanismerna intefungerar som på många andra marknader. De flestavårdbehövande saknar den expertkunskap som är nödvändig för att vetavilka insatser som är adekvata. Genom ett husläkarsystem kan denna bristkraftigt reduceras. Regeringenkommer att föreslå förbättrade föratsättningar för etthusläkarsystem. Det innebär att varje person eller familj får möjlighet attregistrera sig hos en fritt vald läkare, oftast en specialist i allmänmedicin.Denne får ersättning för varje registrerad patient. Husläkaren har det ytterstaansvaret för sina patienter. Han eller hon blirdärmed den vårdbehövandes kontaktperson i sjukvårdsapparaten och denrådgivare som patienten kan behöva i relationen till andra vårdgivare.Reformen införs stegvis och beräknas vara genomförd senast . Husläkarsystemet leder till en effektivisering av sjukvårdens organisationgenom att vården kan erbjudas på rätt vårdnivå. Därtill kommer en successivtvidgad etableringsfrihet för läkare att skapa en konkurrenssituation somförhoppningsvis kan ge ytterligare effektivitetsvinster. Även om svensksjukvård och äldreomsorg i många avseenden präglas av hög professionalism och kvalitet är regeringen starkt medveten om deväxande problemen inom dessa områden. Att förbättra och förändra vårdenblir en av välfärdspolitikens viktigaste uppgifter framöver. En utredning kommer att tillsättas med uppgiftatt pröva olika modeller för sjukvårdens framtida organisation ochfinansiering, däribland en obligatorisk sjukvårdsförsäkring. Regeringen kommer att föreslåriksdagen att en lokal försöksverksamhet med finansiell samordningmellan sjukvården och socialförsäkringen påbörjas . Äldreomsorgen och psykiatrin är två områden därdet fortfarande råder stora brister. Det är regeringens ambition att medverka tillnya lösningar på dessa områden. Beträffande äldrevården irmebär den s.k.Ädel-refor-men en kraftig omstrakturering och förhoppningsvis enkvalitetshöjning, dels genom de samordningsvinster som bör uppkomma, dels genomde särskilda satsningar på bl.a.grappboende och eget ram som sker inom Prop.1991/92:100 ramen för reformen. Vården ochomsorgen av psykiskt störda är föremål för en statlig utredning som skallredovisas . Det nyafolkhälsoinstitutet kommer att starta sin verksamhet den . En organisationskommitté har för närvarandetill uppgift att utreda formeraa för institutet. Meningen är attdetta skall få ett övergripande ansvar att följa och driva hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande arbete. Frågor som kan komma att ingå i ansvarsområdet äralkohol och narkotika, tobak, olycksfallsskador, sex- och samlevnad, kost,allergier och aids. Dessutom kan institutet driva program för särskildagrapper, t.ex. för bam och ungdomar samt dem med de största hälsoriskeraa. Ohälsotalet mäterantalet ersatta dagar per försäkrad och år inom sjukförsäkringen,arbetsskadeförsäkringen och huvuddelen av förtidspensioneringen. Ohälsotaletvar lägre än fram . Det har stigit fram till år1989 och uppgick då till 46,6 dagar.År 1990 sjönk ohälsotalet . beräknas en ytterligare minskning.Det är ett viktigt välfärdsmål att få ned ohälsotalet ytterligare. Enminskning av ohälsotalet innebär dessutom ett minskat finansiellt tryck påsocialförsäkringssystemet. En stor del avohälsan registreras naturligtvis inte i detta mått. Därför är det angeläget attutveckla nya vägar att upptäcka dold ohälsa i samhället. har idecember 1991 redovisat roll och funktion för ett centram för epidemiologi ochsocial analys med placering vid folkhälsoenhet. 1 verksamhetenskall ingå att med hjälp av epidemiologiska och andra metoder bevaka ochfortlöpande rapportera till regering, riksdag och allmänhet m.fl. omutvecklingen av hälsa och sjukdom, välfärd och sociala problem samtbakgrandsfaktorer som livsstil, fysisk miljöpåverkan, arbetsförhållanden m.m. Regeringen avser att genomföraförändringar inom socialförsäkringens olika delar. Avsikten är bl.a. att införaett större mått av självrisk för den försäkrade. Om försäkringaraa inte täcker100 % av ett inkomstbortfall leder det sannolikt till ett mindre utnyttjande. Fr.o.m. den Ijanuari 1992 gäller nya regler inom sjukförsäkringen. En sjuklöneperiod på 14dagar införs och arbetsgivaren åläggs ett rehabiliteringsansvar för deanställda. Dessutom aviseras att införs i sjukförsäkringenfr.o.m. I samband med dettahöjs sjuklönen den tredje dagen från till av inkomsten. Genomett högkostnadsskydd kommer särskilt utsatta personer att skyddas, t.ex.personer som av olika anledningar har återkommande sjukperioder. Itilläggsdirektiv till utredningen för översyn av vissa frågor inom arbetsskadeförsäkringenhar regeringen begärt en genomgripande översyn av hela arbetsskadeförsäkringen.Vid denna översyn skall i första hand prövas möjligheten att införa enobligatorisk arbetsskadeförsäkring som tecknas i privataförsäkringsbolag. Även föratsättningaraa för ett av- Prop. giftsuttag som differentieras medhänsyn till skaderiskeraa bör över- Bil. Utredningen skall också seöver grUnderaa för vad som skall betraktas som arbetsskada. Det är angelägetatt skapa klarhet i avgränsningen mellan arbetsrelaterade och ickearbetsrelaterade skador. Regeringen har tillsatt en parlamentariskarbetsgrapp med uppgift att utarbeta förslag till ett nytt system förden allmärma pensioneringen. är detviktigt att uppmärksamma behovet av åtgärder med syfte att förbättra förhållandena för de sämst ställda pensionäreraa.Inom pågår en kartläggning av pensionäremas levnadsförhållanden.Möjlighetema till en höjd grandpension liksom riktade åtgärder till dem som hardet sämst ställt kommer att utredas i särskild ordning. En särskildutredning som gör en översyn av systemet med kommunala bostadstillägg förpensionärer beräknas avsluta sitt arbete . Avsamhällsekonomiska skäl föreslår jag att delpensionsförsäkringen avskaffasunder våren . De som redan uppbär delpension enligt nuvarande reglerberörs ej av denna förändring. Delpensionsavgiften föreslås därför bl.a. slopadfr.o.m. föreslås en höjning av arbetsskadeavgiften imotsvarande mån. Detta för att erhålla enbättre balans mellan avgifter och utgifter för arbetsskadeförsäkringen. Somen extra åtgärd för att minska underskottet i arbetsskadeförsäkringen föreslås att en del av delpensionsfondensmedel används för att finansiera underskottet i arbetsskadeförsäkringenunder /93 och till att förstärka finansieringen avfolkpensioneringen. Genom detframförhandlade blirSverige skyldigt att tillämpa EGs regler om intemationell samordning avsocialförsäkringsförmåner för personer som flyttar till eller tar arbete i ett annat EES-eller . På grandval av ett förslag som väntas från en särskildutredningsman (S 1991:03) avser regeringen att lägga fram förslag till nya kvalifikationsregler för folkpensionsförmåneravsedda att träda i kraft med . Regeringen har lagt ett förslag tillriksdagen om en kompensation på . år1993 till ensamföräldrar med anledning av den slopade skattereduktioneni samband med skattereformen. Regeringenkommer att föreslå vissa administrativa förenklingar iföräldraförsäkringen. Påläkemedelsområdet kommer ett referensprissystem att införas som innebär att ersättningen förläkemedel från den allmänna försäkringen baseras på det billigastealternativet i de fall flera likvärdiga läkemedel förekommer. Omkonsumenten önskar ett dyrare men likvärdigt preparat får derme betalamellanskillnaden själv. Vidare förändras egenavgiftenvid köp av receptbelagda läkemedel den så att nuvarande begränsningtill . i fortsättningen kommeratt avse endast ett läkemedel. För varje ytterligare förskrivet läkemedel vidsamma inköpstillfälle blir egenavgiften . skyddet för läkemedelsutgifter ochpatientavgifter höjs med . från Prop.1991/92:100 nuvarande maximibelopp I 500 kr.till . Inomtandvårdsförsäkringen företas vissa ändringar i de ersättningsnivåer som bestämmer patientensandel av en behandlingskostnad. Ändringama kommer att innebära attpatienteraas andel av tandvårdskostnaderaa kommer att öka. Administrationeninom socialförsäkringen skall minskas och förändras i linje med den inriktningsom angavs i den senaste kompletteringspropositionen. Detföds många bara i . Vi har ett av de högsta födelsetalen i västvärlden.Samtidigt väljer de flesta svenska småbarnsmammor att förvärvsarbeta. Trots enkraftig utbyggnad av bamomsorgen finns det fortfarandemånga föräldrar som står i kö för att få bamomsorg. uttaladeriksdagen att målet för bamomsorgsutbyggnaden är full behovstäckning. Det måletligger fast. Skall bamomsorgsutbyggnaden trotskommunemas kärva ekonomiska läge krävs det flexibilitet och nytänkande.Kommunema måste vara djärva när det gäller decentralisering och nya lösningar. På förslag avregeringen har beslutat att avskaffa den s.k. lex Pysslingen.Från är det på ett helt annat sätt än tidigare möjligt för privata daghem att få statsbidrag tillsin verksamhet. Detta ökar möjligheteraa att pröva nya modeller förbaraomsorgen. Det ökar också föräidraraas valfrihet. Utvecklingen ikommunema kommer att följas noga. Målet full behovstäckning måste nås ochföräidraraas frihet att välja mellan olika former av baraomsorg bli verklighet.Effektema av att driva baraomsorg i olika former måste utvärderas. Om varjebarafamilj får möjlighet att lösa baraomsorgen på det sätt den själv önskar,skapas större trygghet. Familjepolitiken skall underlätta för föräldraraa attvälja den vård och fostran av barnen som passar dem och baraen bäst. Detinnebär att det inte bara måste fmnas barnomsorgutanför hemmet av god kvalitet för dem som vill ha det utan också bättreekonomiska möjligheter för dem som vill stanna hemma när barnen är små. Regeringenkommer att lägga fram förslag om ett nytt familjestöd. Det är en strävan att utforma det som ettvårdnadsbidrag, lika för alla bara. Den statsfinansiella utvecklingenär av avgörande betydelse för i vilken takt detta stöd byggs ut. Individ-och familjeomsorg Prop. Storaförändringar pågår inom i många kommuner. Kombinationen avskattestopp och en ökande efterfrågan på tjänster innebär att såväl politiskanämnder som tjänstemän utsätts för ett omvandlingstryck. arbetarsocialtjänstkommittén med att se över socialtjänstlagen och utvärdera desstillämpning. Översynen syftar till att klargöra och ytterligare avgränsasocialtjänstens uppgifter och ansvarsområde. skall bygga upp ett centram förutvärdering av metoder i socialt arbete. Syftet är att höja kvaliteten påinsatseraa inom individ- och familjeomsorgen och andra delar av socialtjänstenoch att uppnå en bättre resursanvändning. Regierna för socialbidrag är ett av de områden somutvärderas. Def är angeläget att socialbidragsberoende undviks genom attsocialtjänsten främjar den s.k. arbetslinjen. Länsstyrelsema svarar för den regionala tillsynen avsocialtjänsten och för tillståndsgivning på flera av områden.Inom utreds om en del av denna tillståndsgivning kanöverföras till kommuneraa. Detta skulle frigöra resurser till en förbättrad och utbyggdtillsynsfunktion hos länsstyrelserna. Föratt motverka våld mot kvinnor har resurser under innevarande budgetår satsatsför att möjliggöra fortbildning för olika yrkesgrapper, satsning påkvinnojourer och skydd för utsatta kvinnor samt forskning. Regeringen föreslår att stödet till kvinnojourerna ökas från 2 milj.kr. till 5 milj.kr. Samhället måste uppmärksamma de utsatta bamenssituation bättre . har ett uppdrag att utforma ochgenomföra ett åtgärdsprogram för att öka kompetensen i arbetet med bara inomindivid- och familjeomsorgen. Detta skall öka förmågan att se, förstå, beskrivaoch möta utsatta baras behov. skall senast den 1 september 1992redovisa uppdraget till regeringen. Att utveckla arbetet med utsatta barn är såbetydelsefullt att föreslås få disponera minst 8 milj.kr. fördetta ändamål även för kommande budgetår. Vid antogs endeklaration om baras överlevnad, skydd och utveckling samt ett handlingsprogramför att förverkliga deklarationen. Inom pågår ett arbete medatt utforma en nationell handlingsplan, som kommer att redovisas till FN ibörjan av . Missbrukoch ungdomsbrottslighet Prop. 6 Det finns brister i ungdoms- ochmissbrakarvården. satsatpå öppenvårdsinsatser men dessa har inte kunnat ersätta behovet avinstitutionsplatser. har fattat ett principbeslut om att de särskildaungdomshemmen skall föras över tillstatligt huvudmannaskap . I det sammanhanget kommer hänsyn att tastill den allra senaste utvecklingen ikommuneraa på området. Många kommuner håller på att utvecklavårdformen och det finns ett nytänkande som bör tas till vara närhuvudmannaskapet skall förändras. Frågan om hur det framtida stödet till missbrakarvården skall utformasövervägs också. En särskild utredare kommer att redovisa sina förslag 1992. Regeringen avser återkomma tillriksdagen med en proposition i frågan . En kommitté under utvärderarnuvarande regler som gäller unga lagöverträdare och skall lämna förslag till i vilka former och på vilket sättsamhället bör ingripa när ungdomar som fyllt begår brott. Isammanhanget kommer betydelse att utvärderas. Regeringen har beslutat tillkalla en bredparlamentarisk kommission med främsta uppgift att formulera en strategi för attuppfylla målet att minska den totala alkoholkonsumtionen och att begränsaalkoholens skadeverkningar. Kommissionen skall även behandla vården av alkoholmissbrukareoch missbrukets familjesociala konsekvenser. Folkrörelseraas drogförebyggande insatser utgör viktigakomplement till det arbete som myndigheteraa bedriver. De bidrar till en mångfald i det drogförebyggandearbetet. Statens stöd tillorganisationemas insatser inom alkohol- och drogområdet bör förstärkas inomramen för de medel som kommer att förfoga över. Äldremänniskor i vårt samhälle har rätt att bestämma över sin egen livssituation ochbehålla sin integritet även när vårdbehovet blir omfattande. De som vill bo hemma skall ha möjlighet till det. De som vistas på institution skallha möjlighet att få ett eget ram. Det skall vara möjligt för äldre människorsom har behov av olika tjänster att kurma bestämma hur dessa skall utformas ochvem som skall utföra dem. /92 är det kommunema som harhuvudansvaret för att de äldres önskemål om service och vård tillgodoses. Regeringen har gett uppdrag om ett antal utvärderingaroch uppföljningar av äldrereformen. Dessa kommer att redovisas fortlöpande. Samhällethar ett ansvar för att märmiskor med fimktionshinder skall få möjligheter till ett liv på samma villkor somövriga medborgare. Ekonomisk trygghet, inflytande över den egnasituationen och ett samhälle som utformas med hänsyn tagen till människor medfimktionshinder är viktiga mål för handikappolitiken. Handikappolitiken är ettprioriterat område för regeringen. Vårdbidraget somutgår till familjer med bara med handikapp kommer att höjas fr.o.m. den 1 juli1992. Det särskilda pensionstillägget kommer att få fler förmånsnivåer.Samtidigt kommer vårdrekvisitet, dvs. villkoren för att få fillgodoräkna sigvårdar, att mildras. Dessa förbättringar avses att införas med retroaktivverkan fr.o.m. . Stödet till handikapporganisationeraa ökar med 29 milj.kr. Även andra förbättringargörs för märmiskor med handikapp. avserregeringen att lägga fram ett förslag till ett ökat stöd för personer medhandikapp grandat på förslaget från handikapputredningen. Sammantaget innebär förslagen attanslagen under femte huvudtiteln ökar med 7 489,7 milj.kr. (-f- ) enligtföljande sammanställning (milj.kr.) 1991/92:100 Bil. Ekonomiskt stöd till barn- Försäkring vid sjukdom, Hälso- och sjukvård m.m. F. Omsorg om barn och Omsorg om äldre och 1991/92: lOO Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet såvitt avser frågor under littera AI-5, A7, Cl-3, C5, C7-8, El, E17,F, G och H; statsrådet såvitt avser frågor under littera A6, B, C4, C6,D, E2-16 och E18-19. Anmälan till budgetpropositionen 1992 1990/91 1991/92 1991/92 Utgift Anslag Anslag exkl. mervärdeskatt Förslag 40 240 673 39 861 000 38 854 000 47 862 000 Förvaltning.skostnader (därav lönekostnader) 38 854 000 (33 742 000) -H 9 008 000 (-1- 7 258 000) + 9 008 000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslagsbehovet till . Jag har vid min medelsberäkningtagit hänsyn till att arbetsuppgifteröverförts från och till höjningen av lönekostnadspålägget. Jag har däratöver beräknatmedel för förstärkning av departementet. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillSocialdepartementet för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Utredningar m.m. Prop. 6 1990/91 Utgift 37 647 661 Reservation 1288 327 1991/92 Anslag 33 575 000 1992/93 Förslag 30 905 000 Med hänsyn tillden beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget uppgå till30 . Medel till av medicinskmetodik beräknas numera under anslaget E 19. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Utredningarm.m. för /93 anvisa ett reservationsanslag på . Uppföljning, utvärdering m.m. Nytt anslag (förslag) 25 870 000' Medel har tidigare anvisats underanslagen Informationsförsörjning, Bidrag till allmän sjukvård m.m., Bidrag tillkommunal barnomsorg. Bidrag till social hemhjälp, ålderdomshem m.m. samtUtvecklings- och försöksverksamhet. Socialdepartementethar att hantera stora och komplicerade politikområden av central betydelse förbåde samhällsekonomin och enskildas välfärd. Inom de olika delområdena pågåroch intensifieras nu utvecklingsarbete med sikte på bl.a. strakturellaförändringar. Detta förnyelsearbete skall,med nuvarande kompetensfördelning i samhället, drivas och finansieras avden som har ansvaret för resp. verksainhet. I de fall staten lämnar bidrag tillsådant utvecklingsarbete är medel beräknade under resp. anslag påstatsbudgeten. roll i förändringsarbetet bör i störreutsträckning än tidigare förskjutas mot att ställa tydligare krav påverksamheteraa, följa upp resultaten och se till att styrsystemen fungerareffektivt. I syfte att markera denna nya inriktning och stärka sambandet mellande olika verksamhetsområdena har de medel för utvecklingsinsatser somdepartementet tidigare disponerat under olika sakanslag nu förts samman. Socialdepartementethar ett budgetmässigt ansvar för statligt finansierad statistik inom detsociala området, oavsett om den produceras av statistiskacentralbyrån (SCB) eller amian myndighet. Medel för statistik inom detsociala området tas huvudsakligen upp under SCBs anslag på sjunde huvudtiteln. Här beräknasmedel dels för förbättringar när det gäller samordning och utnyttjande avstatistik m.m., dels för tillfälliga insatser. Jag har bl.a. beräknat fortsattamedel för uppföljningen av fraktsam-hetsundersökning, vilken anmäldesi fjolårets budgetproposition. Jag har ävenberäknat 5,6 milj.kr. avseende kostnader för årliga bam-omsorgsundersökningar.Medel för detta ändamål har tidigare beräknats under anslaget . Bidrag tillkommunal bamomsorg. 2 1991/92. Med hänvisning till vad somanförts beräknar jag det sammanlagda Prop.1991/92:100 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillUppföljning, utvärdering m.m. för /93 anvisa ettreservationsanslag på . 1991/92 Anslag 28 367 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 28 221 000 1992/93 Förslag 39 162 000 Samarbetet medVärldshälsoorganisationen (WHO) är den mest omfattande delen avsocialdepartementets intemationella verksamhet. Genom stora extra bidrag stöderSverige program som är av särskilt intresse för utvecklingsländerna, t.ex. detglobala aidsprogrammet. Ijuni 1991 anordnades i en världskonferens omhälsa och miljö och i ett expertmöte om hälsa och miljö meddeltagande från länderaa kring . Inom WHOs europaregion prioriterasför närvarande insatser i . Arbetet inom WHOhar betydelse också för svensk hälsopolitik. De av WHOs europaregion antagna 38hälsopolitiska målen inom ramen för Hälsa för Alla-strategin är ett exempel pådetta. Vid regionalmöte beslöts om viss revidering av dessa mål.Medel har beräknats för att stärka WHOs alkoholpolitiska arbete inomeuroparegionen. Samarbetetinom Förenta nationema (FN) gäller organisationens sociala verksamhet. Fr.o.m.år 1990 är åter medlem i FNs ekonomiska och sociala råd (Ecosoc) och iFNs samt i kommissionen för socialutveckling (CSD). tog vid Ecosocs första session initiativ resolution, vilken gav CSD mandat att tillsätta en arbetsgrapp för utarbetandeav standardregler för att tillförsäkra handikappade full delaktighet ochjämlikhet. Även inom , Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () och () bedrivs ett omfattande social- ochhälsovårdspolitiskt samarbete, i vilket deltar. I oktober 1991anordnades tjugoandra familjemiriisterkonferenssamt en ministerkonferens om handikappfrågor. Förnärvarande förbereds i en socialförsäkringsministerkonferens () och i en socialministerkonferens(). Såvitt avseröverenskommelser inom har undertecknat ettändringsprotokoll till den sociala stadgan. Det framförhandlade innebär på Prop.1991/92:100 område bl.a. ett omfattanderegelsystem rörande socialförsäkringsför- Bil.6 maner med konsekvenser försåväl svensk lagstiftning som gällande interaationellaöverenskommelser. Förslag till en ny nordisk konvention om socialtrygghet kommer att föreläggas . Därefter kommerförslaget att föreläggas . medför vidare vissaskyldigheter (äldreprogrammet) resp. öppnar vissa möjligheter (t.ex.handikapprogrammet) för att delta i EGs programverksamhet. Medel förett ökat EG-samarbete har beräknats. Det nordiskaregeringssamarbetet på social- och hälsovårdsområdet bedrivs bl.a. genomNordiska ministerrådet och den nordiska socialpolitiska kommittén. Till grandför verksamheten ligger det samarbetsprogram som fastställdes av social- ochhälsovårdsministraraa vid nordiska socialpolitiska ministerrådsmöte.Också samarbetsprogrammet kan komma att revideras mot bakgrand av . Vid de nordiskasocial- och hälsovårdsministraraas möte beslöts att Nordisktutbildningscenter för dövblinda skall bli en egen institution från år 1992.Vidare fattades ett principbeslut om att NOPUS -Nordiskt utbildningsprojekt förutveckling av social service - skall permanentas medsekretariat förlagt till i . (social- och hälsovårdsministraraa) har tidigare beslutat att utlysa år 1992som nordiskt reumatikerår. harbilaterala samarbetsavtal på hälso- och sjukvårdsområdet med , och Ungem. Regeringenräknar med utvidgade kontakter på det socialpolitiska området inomramen för regeringens program för samarbete med Central- och Östeuropa.Särskilt angeläget är att utvecklasamarbetet med , och . Medel för bilateraltsamarbete m.m. har även beräknats under anslaget E 1. Förslag 1992/93 Utgifter för svenskt deltagande i reguljära mellan statliga sammankomster (FN, , WHO) 382 000 2.Bidragtill WHO 24 796 000 3.Stöd till internationelltsamarbete inom alkohol- och narkotikaområdet 906 000 Nordiskt och bilateralt samarbete på social- och hälsovärdsområdet 1 313 000 Europeiskt och övrigt internationellt samarbete 11 765 000 Summa utgifter 39 162 000 Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag det sammanlagda anslagsbehovet till . Hemställan Prop.1991/92:100 Jag hemställer att regeringenföreslår att till Intemationell samverkanför /93 anvisa ' ett förslagsanslag på 39 162 000kr. Reservation* 8 554 276 Från anslagetbestrids kostnaderaa för den verksamhet som socialvetenskapligaforskningsrådet (SFR) finansierar samt för rådets administration. SFR, sominledde sin verksamhet , har i uppgift att stödja betydelsefullgrandforskning och tillämpad forskning inom socialvetenskap och socialpolitik. I sin anslagsframställningföreslår SFT att den resursförstärkning med 5,6 milj.kr. som riksdagentillstyrkte vid behandlingen av forsknings-proposifionen (1989/90:90) skalltillföras SFR. och att pris- och löneomräkning skall ske. SFR redovisarockså den uppbyggnad som skett av verksamhetens organisation och arbetsformer isyfte att kurma svara mot de dubbla kraven på disciplinorientering ochsektorsanknytning.