prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Jag har vid genomgång av länsstyrelsemasanslagsframställningar funnit attbehovet av förstärkta insatser i glesbygd och landsbygd inte kan ansestillgodosett inom ramen för den kraftiga ökningen av projektmedelsverksamheten.Detta finner jag otillfredsställande. () hari uppdrag att utvärderalänsstyrelsemas projektverksamhet. Med material från och genom att själv noga följa utvecklingen avmedelsanvändningen under budgetåret räknar jag med att få underlag för attsenare återkomma till regeringen medde eventuella förslag till riktlinjer för medelsanvändningen eller andra åtgärder som bedöms nödvändiga /93. Jag räknar bl. a. med att få underlag för att bedöma om ettriktmärke bör vara att minst hälftenav projektmedlen bör avse glesbygdsinsatser. har vissa medel frånanslaget Regionala utvecklingsinsatserinnehållits av regeringen för senare fördelning till bl. a. länsövergripandeprojekt. Samarbete över länsgräns finansierat på detta sätt har genomförts av län i . Enligt min meningär samarbete över länsgränser ettbra arbetssätt som bör kunna utvecklas betydligt i flera områden med naturligasamband. Ett sådant samarbete medför bl.a. att större projekt avövergripande natur kan genomföras samtidigtsom samordningsvinster nås och onödigt dubbelarbete undviks. Liknandeproblem i orter/kommuner på ömse sidor om en länsgräns bör till viss del kunna lösas effektivare genomsamverkan mellan berörda länsstyrelser. Jag avserföreslå regeringen, att ett visst mindre belopp även nästa budgetår avsätts för länsövergripande projekt. Detbör efter ansökan från länsstyrelser fördelas av regeringen och bör särskiltavse projekt av försökskaraktär eller allmänt intresse. Jag vill poängtera attdenna möjlighet inte minskar ansvaret för länsstyrelseraa att bedrivalänsövergripande samarbete inom ramen för sina ordinarie medel. Ett omfattande intemationelltregionalpolitiskt samarbete bedrivs. Det nordiska regionalpolitiska samarbetetomfattar gränsregionalt samarbete,gemensamma stödordningar, utrednings- och utvecklingsarbete, regionalpolitiskforskning samt informations- och erfarenhetsutbyte. behandlade vid sin session 1990 ettförslag från minister rådet om ett nytt regionalpolitiskt samarbetsprogram för perioden 1994.1 programmet har särskild vikt lagts vid forsknings- och utrednings verksamhet, erfarenhetsutbyte,samverkan mellan regioner, sektorsöver gripande samarbete samt analyser av nordisk regionalpolitik i ett europe iskt perspektiv. har därefter preciserat inriktningen vad gäller Prop. 1991/92:100 det gränsregionala samarbetet och därvid särskilt betonat att verksamhe-Bil. 11 ten bör ges en tydligregionalpolitisk profil. har också betonat att de likheter som finns i i fråga omnäringsgeografiska förhållanden och regional utveckling ger en naturlig ochgemensam grand för samverkan iinternationella sammanhang. Den glesa bebyggelsen, de långa avstånden och det kalla klimatet somkännetecknar de regionalpolitiska problemregionema i är i etteuropeiskt sammanhang unika. har därför uppdragit åt för regionalpolitik (NÄRP) att utarbeta underiag för hurdessa aspekter kan presenteras ochkomplettera andra kriterier vid jämförelser mellan regioner i ettinternationellt sammanhang. Detregionalpolitiska samarbetet inom är främst inriktat på erfarenhetsutbyte och utredningsprojekt samt andraaktiviteter som ibland utmynnar i rekommendationer från organisationen. Underdet gångna året har bl.a. verksamhet i fråga om teknikspridning ochstrakturomvandling samt ett samarbetsprojektmed om regionala utvecklingsfrågor genomförts. Ett särskiltprogram för landsbygdsutveckling har också påbörjats. deltar tillsammans med , ,, , och i ett samarbete kringfrågor om regional utveckling.Arbetet bedrivs av () knutet till i . Samarbetet är inriktat påregionalpolitiska frågor som rör stöd till företag, infrastrakturfrågor, EG:sregionalpolitik m. m. Utöver frågor om stöd till företag har även sektorssamordningensregionalpolitiska betydelse och den europeiska integrationens effekterpå regionalpolitiken behandlats. Frågor om de europeiska gemenskapernas (EG)regional- och strakturpo-litik ochkonsekvenser för av ett och eventuellt medlemskap behandlas inom bl.a. inomen arbetsgrapp för närings- och regionalpolitik. EG räknar med att den ekonomiska tillväxtenkommer att bli ojämnt fördelad mellan medlemsländeraa och i första handgynna de centralt belägna regionema. Regionalpolitik är därför ett högtprioriterat område inom EG. EG har påsenare år dels kraftigt intensifierat den regionalpolitik Gemenskapenbedriver via de s. k. strakturfonderna dels omarbetat sina regler för vilka regionalpolitiskt stöd tillföretag de enskilda ländema tillåts lämna. Det svenska regionalpolitiska företagsstödet harsom tidigare nämnts omarbetats ochnya regler trädde i kraft den . Vid utformningen av de nya reglernatogs även hänsyn till hur de överensstämmer med internationellaöverenskommelser t. ex. med EFTA-ländema och med hur regionalpolitikenär utformad inom EG. 1 förhandlingarna om ett har frånnordisk sida bl. a. framhållits attde geografiska föratsättningama för näringslivet är mycket olika mellande nordliga delama av och EG-ländema vad avser t. ex. avstånd till marknader, befolkningstäthet,klimat m. m. mer att det även efter ettEES-avtal skall vara möjligt att bedriva en aktiv Prop. regionalpolitik i med ihuvudsak samma inriktning som för närva- Bil. Ienlighet med vad jag anfört har det inom upprättats förslag till lag om ändring i lagen(1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Lagförslagen är av sådan beskaffenhet attlagrådets hörande kan undvaras. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärenden som underbilaga II.1. Medhänvisning till vad jag anförthemställer jag att regeringen föreslår att deb anta förslaget till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättningav socialavgifter dels godkänna vad jag förordat om 2.användningen av återståendemedel på anslagen för /86 under tolfte huvudtiteln tillLokaliseringslån i Uddevallaregionenoch för /90 under tionde huvudtiteln till Lokaliseringslån,m.m., 3.högsta beloppsgränser förstöd till företag i glesbygder, 4.högsta beloppsgräns förservicebidrag till kommersiell service. A,m. m. Prop. 1991/92: lOO 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. mervärdesskatt 1992/93 Förslag 51 481 000 51 990 000 50 892 000 32 100 000 1991/92 mervärdesskatt Beräknad ändring 1992/93 175 48 097 000' -15 997 000 ' Omräknat belopp enligtregleringsbrev från . Genomförordningen (1991:1468) om ändring i departementsförordningen(1982:1187) har tillförts ärenden om regionalpolitik, medan ärenden om invandringoch flyktingpolitik har förts till verksamhetsområde.Regeringen har därvid den 14 november1991 meddelat ändrade bestämmelser om dispostion av förevarande anslagunder /92. Detta har gjorts med stöd av bemyndigande (prop. 1990/91:100 bil. 2, FiU20, rskr. 132)att vid organisatoriska förändringar inom regeringskanslietsom hänger sammanmed ändrad fördelning av ärenden mellan departementen att kunna disponera om anvisade anslag tilldepartement och utredningar. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till . Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt iden nya organisationen. 1 propositionen (prop. 1991/92:25 bil. 9) medförslag till tilläggsbudget 1 förinnevarande budgetår har jag redogjort för att belastningen på anslaget AI. minskar till följd avatt en särskild . Nämnden övertar den kansliorganisation avseende främstutlänningsärenden som finns i departementet. /93 föreslår jag därför en minskning av medel under anslaget med . Chefen förkulturdepartementet kommer senare att redogöra för kostnaderna förutlänningsnämnden. Min företrädareredovisade kompletteringsproposition (prop. 1990/91:150) med anledning av förslagen till omställning och minskning av den statliga administrationen enminskning av anslaget A 1. Jag har tagit hänsyntill detta i min beräkning avarbetsmarknadsdepartementets resurser med ett nytt ansvarsområde. Jag har också i min beräkningbeaktat förändringar i priser och löner. Den totala minskningen av medel under anslaget somjag föreslår blir därmed . Jaghemställer att regeringen föreslår Prop. att tillArbetsmarknadsdepartementet för /93 an- Bil. 11 visa ettramanslag på . Utredningar m. m. 1990/91 Utgift 21 996 000 Reservation* 8198 000 1991/92 Anslag 26 465000 1991/92 Anslagexkl. mervärdesskatt 25 273 000 1992/93 Förslag 19 036000 Som jag anförde vid min anmälan av anslagetA1. har under innevarande budgetår skettvissa förändringar beträffande verksamhetsområde och regeringen har med stöd av riksdagensbemyndigande omfördelat anvisade anslagsmedel mellan berörda departement. Medutgångspunkt i detta och med hänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamhetenförordar jag att utredningsanslaget beräknas till . för /93. Jag räknar med 3 520000kr. till utvärderings- och utvecklingsarbetevad avser arbetsmarknads- och arbetslivsfrågor m. m. För övrigutredningsverksamhet i kommittéer och arbetsgrapper samt extema uppdragstagare räknar jag med ettmedelsbehov av . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m. m. för /93anvisa ett reservationsanslag på . 1990/91 Utgift 17 656000 1991/92 Anslag 20 200000 1991/92 Anslagexkl. mervärdesskatt 20 117 000 1992/93 Förslag 25 015000 Från anslaget betalas kostnadema för Sverigesdeltagande i intemationella arbetsorganisationens () verksamhet ochför (SFS 1977:987). Kostnader för annat intemationellt samarbeteinom departementets ansvarsområde betalasockså från anslaget liksom kostnader för internationella möten i Sverigeför vilka åtar sig värdskapet, bl. a. inom FN-arbetet och det nordiskasamarbetet. Jag harberäknat ett tillskott om . under anslaget avseende kostnader för förberedelser och medverkan medanledning av och ett eventuellt medlemskap i . Tillskottet harfinansierats genom omprioriteringar inom tionde huvudtiteln. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Internationellt samarbete för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . Arbetsmarknadsråd P''0P- '991/92:100 1990/91 Utgift 5 451000 1991/92 Anslag 5 904000 1992/93 Förslag 6 170 000 finns fyra arbetsmarknadsrådstationerade i , ,och . Deras arbetsuppgifter anges i förordningen (1990:1 108) med instraktion för specialattachéervid utlandsmyndigheterna. För /93 förordar jag att anslaget förs upp med 6 170000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår att tillArbetsmarknadsråd för /93 anvisa ett förslagsanslag på . B.Arbetsmarknad m. m. 1991/92:100 Bil. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92Anslag exkl. mervärdesskatt1992/93 Förslag 2 474 525 000 Anslagssparande* 2 611 139 000 2 530 013 000 2 810 242 000 Från anslaget betalas utgifterna förarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader, exkl. utgifterna för denyrkesinriktade rehabiliteringen vid arbetsmarknadsinstituten ().Utgifterna avser löner m.m. för verksamhetenvid arbetsförmedlingen, länsarbetsnämndema och AMS. 1 utgifterna ingår verkets kostnader för planering av hurlandets arbetskraft skall utnyttjas under beredskaps- ochkrigstillstånd. gäller förordningen (1988:1139) med instruktionför arbetsmarknadsverket. 1991/92 exklmervärdesskatt Beräknad ändring 1992/93 Föredraganden Förvaltningskostnader2 530 013 000 (därav lönekostnader) (l 728 787 000) Kulturarbetsförmedling O 2 530 013 000 +280 229 000 (+148087 000) Budgetramen för budgetåren . 1992/93-1993/94 har beräknats till Sammanställning över antalet tjänstgörande, årsarbetareoch lönekostnad under budgetåret1990/91 finansierade dels över anslaget B 1. förvaltningskostnader,dels över andra anslag (1 000-tal kr.) Fördelning avlönekostnader /91 (1000-tal kr.) kostnader (anslaget Bl.) 1 593 320 (anslaget C 3.) 518 270 Anställda med lönebidra 120 383 övriga anslag 131 408 SUMMA 2 363 381 1enlighet med regeringens anvisningar har AMS inte räknat in kompensation för pris- och löneökningar i sina medelsäskandenunder detta anslag. 1 sin anslagsframställning för /93har AMS föreslagit att arbetsmarknadsverket tillförs 5 milj. kr. för att täckakostnader för förberedelser inför ett eventuellt svenskt medlemskap iEG. I övrigt har AMS inte begärt någramedelstillskott för förvaltningsändamål under anslaget. 2.1 Effektiviseringar och kostnadsminskningar gäller att kostnadema under förevarande anslag skallminska med 1,, eller med 36,2 milj.kr., under /93 genom effektiviseringar och rationaliseringar. Avbeloppet bör 7,8 milj. kr. återläggas till verket för att fullfölja denpåbörjade anskaffningen av terminaler till vägledare som /91. Vidare bör 16,3 milj.kr. återiäggas för löner inom arbetsförmedlingen. Genom beslut avriksdagen med anledning av prop. 1990/91:150bil. 11:9 med förslag till rörande omställning och minskning av den statliga administrationen(FiU30, rskr. 386) gäller ett besparingsmål för arbetsmarknadsverketexkl. arbetsmarknadsinstituten på 70,6milj.kr. under tre budgetår. För /93 innebär beslutet en kostnadsminskning med 20 milj.kr. iförhållande till medelstilldelningen innevarandebudgetår. AMS har i skrivelse begärt att få skjuta på kostnadsminskningen tillsläget på arbetsmarknaden har vänt.Jag kan inte tillstyrka denna begäran. Jag vill erinra om attkostnadsminskningen enligt beslut inte får beröra arbetsförmedlingen utan att den skall tas ut på AMS ochlänsarbetsnämnderna. Det är angelägel, och det bör också vara möjligt även iett försämrat arbetsmarknadsläge,att arbetet med att banta och effektivisera de administrativa funktionerna inom verket fortsätter planenligt.AMS skall enligt beslut av regeringen senast den lämna enslutredovisning av hur kostnadsminskningenskall genomföras för hela den aktuella perioden. Somjag har redovisat bör den satsning på jobb-sökar-aktiviteter som har gjorts under innevarande budgetår få fortsätta även under budget /93. 1 lönemedel innebär detta 108,1 milj.kr. Dessutom bör ytterligare medel avsättas tillfälligtunder nästa budgetår för en förstärk ning av jobb-sökar-aktiviteter förungdomar i åldern 20 . För denna grapp ungdomar finns inga särskilt riktade insatser av det slag somfinns för yngre ungdomar. Mot bakgrand av densvåra situationen på arbets marknaden för 20 24-åringar är detdärför angeläget att tillfälligt förstär ka arbetsförmedlingens möjligheteratt hjälpa dessa ungdomar. Enligt min bedömning sker det bäst genom intensifierade förmedlingsinsatser i form 60 Lönemedlen för denna förstärkningberäknar jag Prop. 1991/92:100 till 100 milj.kr. Till övriga kostnader förjobb-sökar-aktiviteterna åter- Bil. 11 kommer jag strax (avsnitt 2.3). Dessutomåterkommer jag till frågan när jag längrefram behandlar övriga insatser för ungdomar under anslaget B 2. Som föreslogs budgetproposition börarbetsmarknadsverket under de tvåkommande budgetåren få behålla de särskilda medel som har anvisats för innevarande budgetår för olikaförstärkta förmedlingsinsatser för flyktingar och invandrare. För budgetåret1991/92 uppgår medlen till 45,9milj. Behovet av särskilda insatser för dessa grapper är fortfarande mycket stort. 1 detta sammanhang vill jag ta uppden överföring som har skett av handläggningen av säsongarbetstillstånd frånstatens invandrarverk till länsarbetsnämnderna. harlänsarbetsnämndernas kostnader fördenna verksamhet finansierats genom att medel har förts över tillarbetsmarknadsverket från invandrarverket. Fr.o.m. nästa budgetår bör emellertid medel för verksamheten anvisas direkt tillarbetsmarknadsverket. Jag hardärför räknat upp lönemedlen med 1,5 milj. kr. Jag har i dessa frågorsamrått med chefen för . Avvecklingen av AMS boendeservice inomarbetsmarknadsutbildningen fortsätter. För /93 innebär detta enminskning av lönekostnaderna med 3,4 milj. kr. 1arbetsmarknadsdepartementet förbereds ett förslag att avskaffa det s. k. arbetsförmedlingsmonopolet fr. o. m. den Ijuli 1993. Något skäl finns därförinte att bygga upp en tillsynsverksamhet med anledning av den av antagna nya lag omprivat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft som träder i kraft den och som kommer atl ha en begränsad giltighetstid omriksdagen godkänner förslaget., Undervåren 1991 anvisade 2 milj.kr. 1990/91:150 bil. 1:6, FiU30, rskr. 386) för tillsynstjänster inomarbetsmarknadsverket . Dessa tjänster kommer inte att behövas närarbetsförmedlingsmonopolel avskaffas. Jag har därför minskat lönemedlenmed 2 milj. kr. Vidare har jagminskat lönemedlen för nästa budgetår med dels 7,8 milj.kr. för tillkommandedrift- och underhållskostnader för terminaler lill vägledarna, dels 12,1 milj.kr. som ulgör den del av rationaliseringskravet som inte återläggs lill verket och dels 10 milj. kr. som är den del av minskningenav administrationskostnaderna som utgör löner. Jag kan inte tillstyrka AMS förslag atl verketskall tillföras medel för kostnader i samband med ett närmande tillEG. Eventuella kostnader som hänför sig till detta får bestridas inom ramen för befintliga förvaltningsmedel. De sammanlagda lönekostnaderna under budgetåret1992/93 har jag beräknat till 1876,9 milj.kr. (-1- 148,1 milj.kr.). Avlönemedlen bör 5 milj. kr. avsättas förtillfälliga förstärkningar av arbetsförmedlingen. Dessa medel bör få utnyttjas först efter särskiltbeslut av regeringen. 2.3Förvaltningskostnader i övrigt Prop.1991 /92:100 Jaghar tidigare (avsnitt 2.2) föreslagit att verksamheten medjobb-sökar-aktiviteter skall få fortsätta även nästa budgetår samt att denskall utökas för ungdomar i åldern . Lönemedlen för dennaverksamhet har jag beräknat under avsnittet Personal. Övriga kostnader för verksamheten, dvs. för t.ex.hyra av lokaler, telefon och kopiering m.m. i samband med arbetssökandeberäknar jag till 178 milj.kr. exkl. moms, varav 80 milj.kr. för utökningen avaktiviteterna. Jag vill här upprepa vad minföreträdare anförde budgetproposition, nämligen attjobb-sökar-aktiviteterna nu bör ses som ett naturligt inslag i arbetsförmedlingens verksamhet. Detinnebär också att de skall inlemmas i den ordinarie verksamheten och på siktfinansieras utan särskilt tillskott av medel. Jag har vidare minskat förvaltningskostnaderna iövrigt med 10 milj. kr. som avserminskningen av administrationen inom arbetsmarknadsverket. Under nästa budgetår sker de sistaanskaffningarna av terminaler till vägledarna. För tillkommande kostnader fördrift och underhåll av dessa nyaterminaler har jag beräknat 7,8 milj. kr. De sammanlagda kostnadema för det ADB-baserade platsförmedlingssystemetinkl. terminaler till vägledareunder nästa budgetår har jag beräknat till 198 milj. kr. AMS investeringsbehov för ADB-utrustning undertreårsperioden /921993/94 uppgårtill 110 milj.kr. som avser ny- och ersättningsanskaffningar. Fr. o. m.innevarande budgetår ingår AMS i försöksverksamheten med lån iriksgäldskontoret för finansiering av ADB- och kommunikationsutrustning.För finansiering av sådan utrastning beräknas AMSför /93 ta upp lån i på högst 355 milj.kr.Av detta belopp beräknas 251 milj.kr. användas för lösen av återstående kapitalskuld hos statskontoret förADB-utrastning som har anskaffats t.o.m. innevarande budgetår. utgör ett förlängt bemyndigande att ta upp lån i riksgäldskontoret.Det förlängda bemyndigandetmotiveras av att AMS på grand av fördröjningar i planerade investeringari terminaler sannolikt inte kommer att under /92 kunna utnyttja hela lånemöjligheten för det budgetåret. Förinnevarande budgetår har AMS eller, efter AMS bestämmande, länsarbetsnämnderna bemyndigats att på vissa villkoravskriva lånefordringar uppkomna inom arbetsmarknadsverket som uppgår till högst . Jag föreslår att motsvarande bemyndigande lämnas även för nästa budgetår. Under /91 har AMS avskrivitfordringar på sammanlagt 3 416 394kr. Fordringarna avser näringshjälpslån och lån till flyktingar. Verksamheten vid bekostas genomintäkter vid upplåtel se av kurslokaler m. m. Viss del av verksamheten vid kulturarbetsförmed lingen skall likaledes bekostas genom avgifter för s.k. överservice. Några medel behöver därför inte anvisasför dessa båda verksamheter. 1 likhet med vadsom gäller under innevarande budgetår bör högst 50 Prop. 1991/92:100 milj. kr.under detta anslag få utnyttjas för insatser inom den yrkesinrikta- Bil. 11 derehabiliteringen om detta bedöms som mest angeläget vid en prioritering mellanförmedlingsinsatser resp. väglednings- och rehabiliteringsinsatser. Kostnadema under anslaget för detkommande budgetåret har jag beräknat till totalt 2810,2 milj.kr. (-1- 280,2milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.medge att regeringen fårbemyndiga AMS, eller efter AMS bestämmande, länsarbetsnämnderna attunder /93 besluta om avskrivning av lånefordran som inteöverstiger . uppkommen inom arbetsmarknadsverket under de föratsättningar som gäller för /92 (avsnitt2.4), 2.godkänna att högst 50000000kr. av medlen under anslaget får användas för insatser inom den yrkesinriktaderehabiliteringen (avsnitt 2.4), 3.till ArbetsmarknadsverketsJorvaUningskostnader för /93 anvisa ett ramanslag på2810242000 kr. 1990/91 Utgift 10 205 428 000 Reservation* 1 017 718 000 1991/92 Anslag 14 100 687 000 1991/92 Anslagexkl. mervärdesskatt 14 067 412 000 1992/93 Förslag 19 606 575 000 exkl. mervärdesskatt.Avser reserverade medel från delar av de tidigare anslagen förarbetsmarknadsservice, arbetsmarknadsutbildning, kontant arbetsmarknadsstöd ochutbildningsbidrag, sysselsättningsskapande åtgärdersamt statsbidrag för inskolningsplatser. De åtgärder som finansieras under anslaget kanuppdelas i utbudsstimu-lerande och efterfrågepåverkande åtgärder. Deutbildningsstimulerande åtgärderna bestårav utredningskostnader, flyttningsbidrag m.m., arbetsmarknadsutbildning inkl. utbildningsbidrag,utbildningsbidrag vid vidgad arbetsprövningoch till ungdomar vidjobb-sökar-aktiviteter samt bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet. Dessaåtgärder skall framförallt underlättayrkesmässig och en viss geografisk röriighet samt bidra tillkompetensutveckling i arbetslivet. Deefterfrågepåverkande åtgärdema är beredskapsarbete, rekryterings stöd, otraditionella insatser, insatser förflyktingar och invandrare, inskol ningsplatser samt bidrag till handledare för ungdomar. Dessa åtgärder används i första hand för att ge, på arbetsmarknaden, utsatta grapper 63 tilllalligt arbete i avvaktan påmer varaktiga lösningar på deras sysselsätt- Prop. 1991/92:100 ningsproblem. Utredningskostnader avser utgifter förreseersättningar och traktamentenål arbetssökande i samband med besök på arbetsförmedlingen samt för läkarundersökningoch tolkhjälp. Flyttningsbidragär bidrag som arbetssökande kan erhålla för att söka och anta arbeten utanför hemorten. Bidrag kan också utgå för inlösen av fastigheter och bostadsrätter från arbetslösa somflyttar av arbetsmarknadsskäl. Arbetsmarknadsutbildningkan erbjudas personer som är eller riskerar attbli arbetslösa. Utbildning kan anordnas i form av särskilt anordnade kurser och inom det reguljära utbildningsväsendet.Vid arbetsmarknadsutbildning uppbärdeltagaren utbildningsbidrag. Stöd kan också utgå i form av bidrag tillarbetsgivare för utbildning av anställda. Vidgad arbetsprövning är ett komplement tillarbetsmarknadsverkets övrigavägledningsinstrument. Arbetsprövningens syfte är att ge arbetssökande tillfälle att pröva olika slag av arbeten.Under arbetsprövningen erhåller den arbetssökande utbildningsbidrag. Utbildningsbidrag lämnas också till ungdomar under20 år som deltar i jobb-sökar-aktiviteter. Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet lämnas till personer somstartar eget företag för att de skall klara sin försörjning i ett inledningsskede. Beredskapsarbete anordnas om den arbetssökandessysselsättningsproblem inte kan lösas genom förmedlingsinsatser eller olikaslag av utbuds-påverkande åtgärder. Rekryteringsstödfår lämnas antingen då en anställning tidigareläggs eller avser nyskapande av arbete, eller då det gäller en anställningsom den anvisade inte skulle ha fått utan stödet. Otraditionella insatser skall stimulera tillförnyelse av arbetsmetoderna inom arbetsförmedlingsorganisationen och av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna.