prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Postverketskall tillhandahålla brevbefordran med hög tillförlitlighet enligt kundernasefterfrågan. Enstaka försändelse skall befordras till enhetligt och rimligtpris. Postverketskall tillhandahålla paketbefordran till ett enhetligt pris för enstakaförsändelser från privatpersoner. Postverketskall tillhandahälla daglig och rikstäckande betalnings- och kassaservice tillenhefiiga priser för enstaka betalningar och kassaservice. På orter däralternativ till postverkets betalnings- och kassaservicen saknas skall statenupphandla betalnings-och kassaservice. Det överlåts pä postverket att finna detbilligaste och mest effektiva sättet att upprätthålla betalnings- ochkassaservicen. Postverketskall svara för beredskapsplanering som en del av totalförsvars-planeringen.Bl.a. gäller detta postbefordran, fältposttjänst och betalningsförmedlingunder kris eller i krig. Postverketskall i samband med årsredovisning och treårsplan redovisa hur servicen utförtsoch hur väl kvalitetsmålen uppnätts samt hur kunderna upplevt servicen. Postverkethar som ekonomiskt krav frän statsmakterna att verksamhe ten skall ge ett sådant överskott att verket kan självfinansiera sina investe ringar. För att klara detta har postverket bedömt att resultatet efter finans- nettomåste uppgå tillminst av rörelsens intäkten Kravet bör enligt min , ,,, 161 meningändras till att i stället omfatta förräntningen av det kapital som inve- Prop. 1991/92:100 sterats i verksamheten. Kravet bör avse enmarknadsmässig förräntning av Bil. 7 detegna kapitalet i postverket. Därutöver bör det ställas krav på marknadsmässigutdelning till ägaren. Detta innebär följande: - skall generera en marknadsmässigförräntning av det justerade egnakapitalet (eget kapital med tillägg för av,obeskattade reserver). bedöms denna uppgå till efter skatt. Denna nivå bedömsvara tillräcklig för att säkerställa postverkets behov av tillväxt i det egnakapitalet och möjliggöra en mer marknadsmässig utdelning till staten. - Soliditeten, dvs. justerat eget kapital i relationtill balansomslutningen (värdet avalla tillgångar enligt balansräkningen), utreds och jag avser att återkonuna i denna fräga isamband med bolagisering. - Detlångsiktiga utdelningskravet till ägaren, staten, skall utgöra av justerat eget kapital. Utdelningen bör ejöverstiga av resultatet efterskatt. skall dock den nuvarande modellen gälla. - Mäl för totalproduktiviteten är en ökning . - Senast vid utgången av är 1992 skall postverketupprätta resultat- och balansräkningarför affärsområdena brev, lättgods, bank och kassa och postgiro. Även resultatprognos för 1993-1995skall redovisas. Tidigarehar postverket till staten inlevererat ränta pä statskapitalet, 48 milj.kn, och utdelning på 48 milj.kn, totalt 96milj.kr. Detta motsvarade är 1990 av resultatet efterteoretiskt betald skatt () eller ca 1,av justerat eget kapital. Detta är betydligt lägre än för börsföretagi genomsnitt där utdelningen tillaktieägarna uppgår till av resultatet efter skatt eller av justerat eget kapital. Historiskt harutdelningsandelen varit relativtlåg i flertalet företag pä grund av den ogynnsamma dubbelbeskattningen av utdelningsinkomster. I det nugällande skattesystemet är det merförmånligt att erhålla utdelningsinkomster än tidigare, varför utdelningsandelenkan bedömas stiga. föresläs ett mäl för postkoncernens totalproduktivitetsökning. Totalproduktiviteten innebär attvärdet av produktionen ställs i relationtill den totala resursförbrukningen. Målet är att totalproduktiviteten skall öka . Enligt affärsplanenuppgick totalproduktiviteten för till exkl. effekter avbankkonflikten. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. godkänna postverketstreärsplan (avsnitt 2), 2. bemyndiga regeringenatt fullfölja översynen av förutsättning- 162 arnaoch formerna för postverkets verksamhet med av mig redovisad Prop.1991/92:100 inriktning, . 3.godkänna vad jag anfört omavveckling av ordningen med prismålför portoavgifter för tidskrifter befriade från mervärdeskatt (avsnitt3.8), 4.godkänna vad jag anfört omprecisering av uppdrag, mål och resultatkrav för postverket (avsnitt3.9). Ersättning till postverket för rikstäckande betalnings-och kassaservice 1992/93 Förslag 300000000 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning till postverket förrikstäckande betalnings- och kassaserviceför /93 anvisa ett reservationsanslag pä 300000000 kn(avsnitt 3.6). Investeringar i trafikens infrastruktur(tidigare litterabenämning K1.) Vissa produktivitets- ochsysselsättningsfrämjande åtgärder inomkommunikationsdepartementets område (tidigare litterabenämning K2.) 1991/92:100 Bil.7 Sammanfattning av föredragandens förslag: -Anvisade medel på anslaget Ll.Investeringar i trafikens infrastruktur täcker kostnader /93för beslutade samt igångsättning av ytterligare projekt. Mot dennabakgrund föresläs inte nägot nytillskott av medel 1992/93. - och bör ges möjlighet att omprövaav regeringen redan beslutade investeringsprojekt för att ta till vara möjligheternatill förmånlig upphandling liksom en kostnadseffekfi-vare utformning.Konstaterade besparingar bör av verken fä disponeras för underhällsinsatser.Investeringsprojekten bör i nu rådande konjunkturläge kunna genomföras till enkostnad som kan ligga under kalkylerad kostnad. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Fränanslaget betalas kostnader för större investeringar i vägar, järnvägar ochkollektivtrafikanläggningar som regeringen beslutar om. Riksdagenbeslöt är 1991 (prop. 1990/91:87, TU24, rskn 286) att inrätta ett särskiltreservationsanslag för större infrastrukturinvesteringar. anslog.fördetta ändamål pä tilläggsbudget för budgetåret, 1990/91 och5 miljarder kronor för innevarande budgetär i form av engångs-anvisninganYtterligare skall enligt tillföras anslaget. Enplaneringsram pä totalt har därför beviljats av riksdagen.Dessa medel är beslutade utöver ordinarie anslag för vägar,kollektivtrafikanläggningar och järnvägar. Enligt riksdagsbeslutet skall medlenvärdesäkras. Syftetmed dessa medel är att de enligt riksdagsbeslutet skall användas vidgenomförandet av främst större strategiska infrastrukturprojekt som främjar denekonomiska tillväxten. Medlen skall härvid användas till järnvägar, vägar ochkollektivtrafikanläggningan Samfinansieringslösningar bör enligtriksdagsbeslutet eftersträvas. Regeringen fattar beslut om dessa projekt ochskall kontinuerligt rapportera till vad som beslutats. ningskiljer sig frän hanteringen av investeringsanslagen till och Prop. 1991/92:100 eftersom verken för de anslagen själva tar beslutom enskilda Bil. För att bereda investeringsärendena rillsatteden förutvarande regeringen ijuni 1991 en särskild kommitté (K1991:04) benämnddelegationen för infrastrakturinvesteringar. Underår 1991 har den föratvarande regeringen fattat beslut om vägar och järnvägarsom omfattar från anslaget L1. Investeringar itrafikens infrastruktur . För vissa projekt är den totalainvesteringskostnaden för att fullfölja projektet högre än vad som anvisatsöver anslag L1. Av dessa medel är ca tidigareläggning avobjekt som enligt planerna förvägar och järnvägar skall utföras med ordinarieanslagsmedel. Dessa medel kommer att återföras till anslaget L1. Vidare avser objekt som ingår i detsysselsättningspaket den förutvarande regeringen beslutade om den 5 september1991. Nedan följer en sammanställning av beslutade projekt: E4 AC Länsgräns-Harrbäcksmyran 10 E 4 bro över 170 E 6 förbifart Häby 110 Upprustning av järnvägen 15 Järnvägsobjekt under 10 milj.kr. för framkomlighet, 27 Järnvägsobjekt under 10 milj.kr. för framkomlighet, 12 Järnvägsobjekt under 10 milj.kr. för framkomlighet, 9 Järnvägsobjekt under 10 milj.kr. för framkomlighet, 16 12 1991/92. Järnvägsobjekt under 10 milj.kr. för framkomlighet, säkerhet och bärighet Väg 32, Sörbyleden och Hulje-Bomeholm Väg 32, förbifart Väg E 66, Smärre objekt för framkomlighet och bärighet Väg E66, Rosenholm-Vedeby, etapp 3 Väg E66, Nättraby-Trantorp Väg 21, förbifart Väg 62, förbifart N och bro över Smärre objekt för framkomlighet och bärighet Väg 71, förbifart Smärre objekt för framkomlighet och bärighet Smärre objekt för framkomlighet och bärighet Smärre objekt för framkomlighet och bärighet Väg 595, Bodsjöedet-Skalstugan Smärre objekt för framkomlighet och bärighet Väg E 79, bro över älv vid Smärre objekt för framkomlighet och bärighet Smärre objekt för framkomlighet och bärighet utanför Totalt samtliga beslutade projekt Avdessa beslutade medel har 7885 milj.kr. anslagits till järavägar och 3185milj.kn fill vägan Debeslut som fattats av regeringen gäller drygt 11 miljarder kronor.Detta innebär således att de medel på som riksdagenhittills anslagit samt därutöver ytterligare ca av planeringsramenär intecknade i regeringsbesluten. Likviditetsmässigt bedömer jag att anvisade medeltäcker medelsbehoven Prop. 1991/92:100 /93 för redanbeslutade investeringar Likviditetsläget bud- Bil. 7 /93 medgeräven viss handlingsfrihet för regeringen att fatta ytterligare beslut ominvesteringar inom ramen för den tilldelade planeringsramen på 20 miljarderkronon Jag anser vidare att det är angeläget att sävälvägverket som kan ta till vara möjligheterna till förmånligupphandling i redan av regeringen beslutade projekt liksom möjligheterna att geprojekten en kostnadseffektivare utformning. En allmän strävan bör vara attprojekten skall kunna genomföras till en kostnad som i enskilda fall kan ligga20-30 % under kalkylerad kostnad. De på detta sätt uppkomna konstateradebesparingar på projekten bör av verken få disponeras för ökadeunderhällsinsatsen bemyndigande för detta bör därför inhämtas. Dennamöjlighet bör även omfatta beslut som gäller anslaget L2. Vissa produktivitetsfrämjandeåtgärder inom område. tillkom genombeslut av (prop. 1991/92:25, TU5, rskn88) pä förslagav regeringen om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92.Anslaget benämndes i riksdagsbeslutet K2. har tidigare fattat beslut om att statligamyndigheters ställning inom mervärdeskattesystemet skulle ändras /92. Detta innebär för anslaget L1. Investeringar i trafikensinfrastruktur, att planeringsramen pä skall nedjusterastill 19 miljarder kronon Ingående mervärdeskatt för utgifter på anslaget färräknas av mot inkomsttitel. Verksamhetsmässigt innebär denna tekniskajustering ingen volymförändring. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1.bemyndiga och banverketatt disponera besparingar pä projekt finansierade frän anslaget Ll.Investeringar i trafikens infrastruktur och anslaget L2. Vissa produktivitets-och syssebättnings-främjande åtgärder inom områdeför underhållsåtgärder samt 2.ta del av vad jag anfört ombudgetering exkl. mervärdeskatt. A. Avregleringen av taxitrafiken 1991/92:100 Bil.7 Sammanfattning av föredragandens förslag - Beslutet om avreglering av taxi ligger fast. - I syfte att säkerställa konkurrensen på likavillkor inom taxinäringen skalllänsstyrelserna skärpa lämplighetsprövningen och uppföljningen av lämpligheten hos trafikutövaren. 1.11988 års traHkpolitiska beslut Medanledning av regeringens proposifion (1987/88:50, bil. 1) om trafikpolitiken inför 90-talet beslöt våren 1988om en avreglering av taxi (TU15,rskn 166). Avregleringen skulle ske den Ijuli 1990. Då slopades bl.a. behovsprövningen av tillstånden, indelningen itrafikområden, konunende-ringsplanerna och den obligatoriska anslutningen beställningscentral. Någon avstaten fastställd maximitaxa skulle heller inte finnas. Däremot infördesbestänunelser som innebär en skärpt prövning av lämpligheten för att få tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik.Riksdagen beslöt också om en skärpt uppföljning av lämpligheten. Riksdagenuttalade att transportrådet (TPR) allmänt sett skall följa utvecklingen inom taxinäringen och åriigen lämna enrapport till regeringen om sinaiakttagelser. I rapporten skall redovisas hur de grundläggande kraven påtaxibranschen upprätthålls inom olika områden, t.ex. i trafikförsörjningshänseende,effektiviteten inom beställnings- och uppdragsfunktionen, taxametrarm.m. 1.2 TPRs rapport om avregleringen av taxi TPRredovisade i en skrivelse fill regeringen de första erfarenheterna av taxinäringensavreglering. Rådet överlämnade därefterden fill regeringen sin rapport (1991:1) Avreglering av taxitrafiken. Rapporten har remissbehandlats. Ensammanfattning av innehållet i remissvaren finns att tillgå påkommunikationsdepartementet (ärende K91/1063/4). Rådet konstaterar att tillgängen pä taxibilar harökat markant och därmed harkonkurrensen totalt sett ökat. Däremot finns inga tydliga tecken på atteffektiviten förbättrats. I vissa storstäder gär utvecklingen snarare ät det motsatta hållet pä grund av en begynnandeöveretablering. Försämrad lönsamhet kan här komma att leda till utslagninganDet är därvid väsentligt att de mest seriösa och effektiva företagen gesföratsättningar för att överleva. Servicenivån har höjts framför allt i störretätorter. Den förväntade prispressen har blivit märkbar endast ibegränsad omfattning under är 1990. Taxorna har efter avregleringenhöjts mer än vad som kan motiveras med Prop. 1991/92:100 ökade kostnaden Bil.7 Taxi har befäst sin roll inom kollektivtrafiken.Avregleringen har allmänt sett varitpositiv för servicenivån och medfört en vitalisering av taxinäringen. Det finns emellertid brister i kundinformationenom tillämpade taxon Taxinäringen harännu inte fått till stånd lättbegripliga taxon Trafikhuvudmännen och kommunerna har ökat sittengagemang vad gäller samordning avsamhällsbetalda transporten Rådet noterar dock att flera trafikhuvudmän ännuinte engagerat sig i taxifrägorna pä ett påtagligt sätt. Det ökade antalet beställningscentraler istorstäderna har inneburit höjd servicenivå.Nya trafikledningssystem ger dessutom förutsättningar för effektivare beställningsverksamhet. Några positivaeffekter har ännu inte kunnat mätas.Företagsstorleken inom taxi har är 1990 ökat på ett positivt sätt. Problemet med s.k. svart taxitrafik har minskatnågot i omfattning. Det omfattandeskatteundandragandet som har konstaterats inom taxi riskerar attallvarligt snedvrida konkurrensförutsättningarna. Det behövs skärpta och vidgade krav påtaxiutövarnas lämplighet för att undvikamissförhållanden inom taxi. Lämplighetsprövningen skall följas upp av tillständsmyndigheten genom bl.a. forfiöpandetillsyn. Länsstyrelserna har till nägon del ökat sinaktivitet vad gäller t.ex. att ingripamot missförhållanden inom taxiverksamheten. Antalet återkallade taxitillständ och utdelade varningar har ökat är1990 frän en låg nivå. Enligt rådet bör länsstyrelserna m.fl. skärpa sinfortlöpande tillsyn av taxiverksamheten. De kvittoskrivande och registrerande taxametrarnavisar fortfarande pä bristen Kvittoskrivs i praktiken inte ut pä det regelmässiga sätt som anges i trafiksäkerhetsverketsföreskrifter om taxametrar Tillregeringen överlämnades en skrivelse från med synpunkter pä taxitrafiken vid efter avregleringen den Ijuli 1990.Synpunkterna avser särskilt parkeringsförhållandena för taxi vidflygplatsen. Skrivelsen från Remote Taxi Service ABhar remissbehandlats. Inkomna remissvar finns att tillgå päkommunikationsdepartementet (ärende K91/1801/4). Till kommunikafionsdepartementet har för kännedomockså överiämnats skrivelserundertecknade av ett antal taxiägare som bedriver taxitrafik till och frän . Även i dessa skrivelserbehandlas parkeringsförhållandena vid flygplatsen. 2.Hittillsvarande effekter av avregleringen av taxi 1991/92:100 Bil.7 Min bedömning: Utbudet av taxi har ökat kraftigt, särskilt i storstäderna. Efter en övergångsperiod finns nu i storadelar av landet en marknadsmässig prissättning av taxitjänster. Mitt förslag:Beslutet om avreglering av taxi ligger fast. I syfte att säkerställa konkurrensen pä lika villkor inomtaxinäringen skall länsstyrelsernaägna mer resurser ät lämplighetsprövningen och uppföljningen avlämpligheten hos trafikutövaren. : Inriktningen avförslagen överensstämmer med min. Remissinstanserna har framfört att en fortsattärlig uppföljning av avregleringen bör ske. Rapporten är enligt ()ambitiöst upplagd i syfte att kunnautvärdera de politiska mälen. I flera remissvar från bl.a. (), och nägralänsstyrelser anges dock att rapporten kommit för tidigt efter taxisavreglering. - Beträffande utbudet av taxi samt servicenivån anger statenspris- och konkurrensverk (SPK) attantalet taxifordon ökat /90 och att större delen av denna ökning kan hänföras filltiden efter avregleringen. Detta harmedfört en betydligt ökad servicenivå inom taxinäringen. Enligt mening har avregleringen avtaxitrafiken i stort varit positiv.Åtgärder har från ordnings- och trafiksynpunkt i allt väsentligt inte påverkat polismyndigheternas verksamhet negativt.Enligt i länhar tillgängen pä taxibilar fortsatt att öka kraftigt i länet. - Flera remissinstanser redovisar att det förekommerpriskrig ute i landet. SPKanger att det genomsnittliga priset för taxiresor nu börjar sjunka. NO framhåller att de taxiföretag som är anslutnatill en och samma beställningscentral inte priskonkurrerar medvarandra. () varnar förkartellbildningar och andrakostnadsuppdrivande fenomen. Enligt glesbygdsmyndigheten är prisökningarna i glesbygden oroväckande. -Beträffande de samhällsbetalda taxitransporterna har enligt Landstingsförbundetprisutvecklingen bemästrats någorlunda, i nägot fall har en mindre sänkningförekommit. Svenska kommunförbundetpekar pä de stora skillnaderna i konkurrenshänseende som finns mellanstorstäderna och landsbygden. Flera remissinstanser, däribland NO, varnar föratt en samordning pä upp-handlarsidankan driva upp priserna eller försämra taxiservicen. Åtskilliga remissinstanser framhåller vikten av enskärpt lämplighetsprövning ochuppföljning av lämpligheten bland trafikutövarna. varnar för att de seriösa och mesteffektiva taxiutövarna kan slås ut ominte skattefusk och andra former av illojal konkurrens stävjas. relsen i efterlyserbättre tekniska möjligheter att kunna få Prop. 1991/92:100 del av uppgifter hos skattemyndigheterna ochpolisen. 7 också risken förbulvanförhällanden inom taxinäringen. Enligt finns brister ikvittoutskrivningen frän taxametrarna. Enligt börkontroll av det s.k. vägtalet ingå i föreskrifternaför typgodkännande för taxametrar Delade meningar finns bland remissinstansernai fräga om dispenser frän kravet pä taxameter Medanledning av regeringens proposition (1987/88:50, bil. 1) om trafikpolitiken inför 90-talet beslöt vären 1988om en avreglering av taxi (TU15, rskn 166). Utgångspunkten var att man så långtmöjligt borde undvikakonkurrensbegränsande regler och detaljstyrning av verksamheten. Jag delar den ståndpunkten. Vad som i stället böreftersträvas är ökad effektivitetoch en bättre kundtjänst. Medlen för detta är en fri konkurrens och en principiell etableringsfrihet under beaktande avatt tillståndshavaren uppfyller lämplighetskraven som trafikutövare. En given utgångspunkt för en bedömning aveffekterna av avregleringen av taxi är transportrådets rapport. Innehållet iden påverkas helt naturligt av att den utarbetats i stort sett redan underförsta halvåret efter avregleringen. Närdet gäller effekterna av en avreglering har det rent allmänt visat sig, som SPK framhåller, att tidsperioden kan bli relativtlång från det att en offentlig regleringslopats till dess att konkurrensen fungerar, särskilt som taxinäringenhar varit reglerad i stort sett . Detta hindrar inte att rapporten - som jag ser det - innehällermånga intressanta och relevanta iakttagelser av betydelse för en bedömning avtaxi efter avregleringen. Remissbehandlingen har dessutom gett väsenfiigauppgifter om de förhållanden somrätt fram till och med . Den forskning som initierats av transportforskningsberedningen (TFB) om effekternaav avregleringen av taxi har ocksåvarit värdefull. Mina ställningstaganden i det följande bygger således tillvissa delar pä forskningsresultat frän och Handelshögskolani . efter avregleringen av taxifanns en utveckling som innebar attpriset för taxiresorna höjdes kraftigt med motiveringen att "det var alldeles för mänga bilar i trafik". Nuböljar emellertid ett marknadsmässigt synsätt att slå igenom inomtaxinäringen. har priset böljat användas som ettkonkurrensmedel. Den slopade behovsprövningen har i stort sett letttill avsett resultat vad gäller tillgången till taxitjänsterUtbudet har ökat kraftigt, särskilt i storstads regionerna. över hela landethar enligt SPK antalet taxifordon ökat med . De befarade bristerna iglesbygd synes i stort sett ha uteblivit, bl.a. till följd av de villkorbeträffande trafikutbud som ställs av kommuner och trafikhuvudmän vid upphandlingav skolskjutsar och färdtjänst. Detta är helt i linje med de ändringar somi samband med avregleringen gjordes i lagen (1978:438) om huvudmannaskapför viss kollektiv persontrafik. Enligt TPRs rapport har var tredjetrafikhuvudman angett att man vid upphand lingen av taxitjänster under är 1990beaktat serviceåtaganden gentemot all- 171 mänheten.Enligt TPR har också servicenivån inom taxi förbättrats och taxi- Prop.1991/92:100 näringen vitaliserats. Pä denna punkt finns dock delade synpunkter blandremissinstanserna. Glesbygdsmyndighetenframhåller således att det finns en risk för att fram-körningssträckorna förtaxi i de befolkningsglesa delarna av landet blir allt för långa. Enligt myndigheten är detta en effektav upphandlingen av taxitjänsterfrän trafikhuvudmannens sida. Skulle så vara fallet, står enligt min mening ett sådant agerande i kontrast till demöjligheter som finns att i samband med upphandlingen också beakta tillgångentill taxitjänster för allmänheten. Beträffande servicenivån i allmänhet visarden forskning om taxis avreglering som pågår vid attväntetiden i beställningscentralernasväxlar har minskat, vilket innebär en bättre anpassning av utbudet fill efterfråganoch alltså en bättre service för kunderna. Ett alldeles särskilt problem utgör taxiservicenvid och prisinformationenvid resor från flygplatsen. Dessa frägor har behandlats i en särskild remiss till berörda organ medanledning av en framställning från . Remissbehandlingen har haft det goda med sig attenighet nu finns vad gäller vikten avgod information om respriserna med taxi. avser att sammanställa uppgifter om ungefärligapriser på de mest frekventa resmålenför taxi. En sådan information bör kunna vara till hjälp för exempelvis turister som anländer till och sominte är medvetna om att maximitaxanär avskaffad. Förutsatt att spännvidden är tämligen stor mellan prisuppgifter för samma ressträcka börinformationen heller inte strida mot kravetpä konkurrens. Det stora utbudet av taxifordon vid flygplatsen bör somjag ser det efter hand leda till enmarknadsmässig prissättning rned lägre priserän vad som har tillämpats i en del uppmärksammade fall. Rent allmänt gäller emellertid att informationenfrån taxb sida om gällande taxa ärbristfällig. I 14§ yrkestrafiklagen (1988:263) sägs att den som har tillståndtill taxitrafik är skyldig att låta passagerare före färden fä kännedom om dentaxa som han tillämpar. I riksdagsbeslutet om avregleringen av taxi hänvisades bl.a. till attbeställningscentralerna lämpligen borde profilera sig och upplysa om den taxasom gäller för de fordon som är anslutna till dessa. Så har också skett till viss del. Det är också i linje medriksdagsbeslutet att konsumentverketoch träffat en överenskommelseinnehållande en mall för hur en prisinformafion bör se ut. Det är emellerfid lätt att konstatera attstora avvikelser förekommer frän dennamall vad gäller innehållet på de anslag om gällande avgifter som finns pä taxifordonens vindraton En sä viktigupplysning som vid vilka hastigheter somtimpris börjar gälla i stället för ett milpris saknas i mänga fall. Ett framsteg, sett inte minst ur informationssynpunkt, ärdock att beställningscentraler rant om i landet börjat priskonkurrera genomatt införa fasta priser. SPK beräknaratt det finns 40-50 orter där det tillämpas fasta priser på taxiresor t.ex.i form av zonprisen