prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Jag räknar med att del fortsatta arbetet kringfastighetsfrågorna kommer atl visa om det finns förutsättningar för en sådanförmögen-helsavsällning som utredningen angivit. Enligt min bedömning är del lämpligt altförutsätlningarna för utredningsförslagen först klarläggs i de hänseenden somjag nu har anmält innan ställning las till hur betänkandet i övrigt skallberedas vidare. Jag vill därvid betona atl utredningens förslag i huvudsakgäller de långsiktigt verkande villkoren för kullurmiljöförvaltning, frågorsom förtjänar en omsorgsfull beredning. Jag har i denna fråga samrått med chefenför finansdeparlemenlel. Jaghemställer att regeringen föreslår all lill Kulturmiljövård för /93 anvisa ettreservationsanslag på . : Uppdragsverksamhet Prop. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Anvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 29 Under detta anslag tas upp ett formellt belopp av I 000kr. för sådana undersökningar och utredningar som föranleds av lagen (1988:950)om kullurminnen m.m. och som på uppdrag av statlig eller myndigheteller enskild utförs av mot avgift. 1991/92 Beräknadändring 1992/93, prognos Kostnader 70 000 000 + 5 000000 Intäkter 70 000 000 + 5 000000 Riksantikvarieämbetetredovisar inga förslag till förändringar under anslaget. Anslagetbör tas upp med oförändrat belopp. För information vill jag meddelaatl regeringen tillkallat en särskildutredare (1991:01) med uppgift all se över organisationen ochhuvudmannaskapet för arkeologiskaundersökningsverksamhet. Utgångspunkten för utredningen är attuppdragsverksamheten skall skiljas från den centrala myndigheten vars uppgifteri sammanhanget i stället renodlas lill den övergripande tillsynen över hur dearkeologiska uppdragen utförs i landet. Också andra frågor av betydelse förarkeolo-gisk| uppdragsverksamhet skall behandlas av utredningen. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till : Uppdragsverksamhet /93 anvisa ett förslagsanslag på I . 6Riksdagen 1991/92. Tilläggslån för ombyggnad av kulturhistoriskt Prop. värdefull bebyggelse m.m.i Bil. 1992/93 Nytt anslag (förslag) 95 000 000 ' Medel för ändamålet har t.o.m. /92redovisats under elfte huvudtiteln,anslaget B 6 Tilläggslån för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse är ett statligt ränte- och amorteringsfritt lån som, med vissabegränsningar, lämnas med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan godkänd ombyggnadskostnadoch den kostnad som kan förräntas av fasligheten på normala villkor. Ränte- ochamorteringsfriheten omprövas . Vid omprövningenavskrivs upplupen amortering. Lånetiden är sammanlagt högst 20år. Lån eller delar av lån som vid utgången av lånetiden alltjämt är ränte- ochamorteringsfria efterges. Tilläggslån för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse kan lämnas för bostadshus som har förklarats eller kan förklaras sombyggnadsminne. Tilläggslån lämnas dessutom för grundförstärkning avkulturhistoriskt värdefulla bostadshus m.fi. samt lill arkeologiska undersökningskostnader i samband med byggandeav bostadshus i tätorter. Närmare bestämmelser om långivningen finns iförordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m.m. En förutsättning för lilläggslån för ombyggnad avbyggnadsminnen är alt ombyggnaden sker med statligt slöd i form av bostadslånoch räntebidrag. Bostadslån och räntebidrag kan därvid ges med ett högrebelopp än normall (förhöjt låneunderlag). fastställer ärligen en ram för riksantikvarieämbetetstillstyrkanden av sådana ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelsem.m. inkl, tilläggslån för grundförstärkning som bör komma i fråga förförhöjt låneunderlag och/eller tilläggslån. Ramen för /92 harfastställts till 165 milj.kr. Av denna ram får högst 5 milj.kr. disponeras förlilläggslån till arkeologiskaundersökningskostnader i samband med bostadsbyggande. Såsom en följd av nedläggningredovisas nu medlen för tilläggslån under kulturbudgelen. Detta innebär dockingen ändring i sak vad gäller medlens användning och formerna för dess hantering. Helaramen för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse för budgetåret1990/91 165 milj.kr. togs i anspråk. Omkring 60 milj.kr. avsåg förhöjtlåneunderlag och ca 105 milj.kr. Av nämnda ram har 2,5 milj.kr.disponerats för tilläggslån tillarkeologiska undersökningskostnader. Rambehov m.m. Prop. Ril 12 Enligt bedömer riksantikvarieämbetetall behovet av medel för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse m.m. inkl.tilläggslån för grundförstärkning klart överstiger fastställd ram. uppgår behovet av rammedel till 265-367 milj.kr. konstateraratt nivån på den allmänna ombyggnadsverksamheten som gradvis gått ner under treår, återigen är i stigande. Större ombyggnadsprojekl där kulturhistorisktvärdefulla byggnader ingår är ofta lokaliserade till stadskärnor, vilket i sin tur brukar innebära problem ochkostnader för grundförstärkning. Verket föreslår därför en tillstyrkanderamför /93 om 195 milj.kr. Härutöver föreslår verket atl ur dennaram bör 6,5 milj.kr. få disponeras för lilläggslån till arkeologiska undersökningskostnader. Boverketbedömer att utbetalningarna totalt kommer att bli ca 110 milj.kr. Riksdagenhar på förslag av regeringen bl.a. beslutat att verksamheten medstatligt reglerade bostadslån skall upphöra . I ställetinförs ett system med statliga kreditgarantier för lån på kreditmarknaden i ettmot bostadslånet svarande panlsältningsutrymme. kommer för ny- ochombyggnad av bostadshus som färdigställs fr.o.m. den atl lämnasräntebidrag oberoende av husets faktiska finansiering. Underlaget för beräkningav räntebidrag skall i princip fastställas efter samma grunder somlåneunderlaget för bostadslån. Det kommer således även efter den I januari 1992att vara möjligt att få räntebidrag på ett förhöjt låneunderlag. StatsrådetLundgren har tidigare denna dag redovisat förslag lill förordningsbestämmelser i detta syfte. Vadjag nu har anfört innebär alt systemet med förhöjt låneunderlag och/ellerlilläggslån behålls. Med hänsyn härtill bör också systemet med en kostnadsramför de antikvariska myndigheternas tillstyrkan av ombyggnader avkulturhistoriskt värdefulla bostadshus behållas. Jag förordar alttillslyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse fastställs tilll170 milj.kr. för /93, dvs. tillett något högre belopp än för innevarande budgetår. Mina skäl för att föreslå en höjning avtillslyrkanderamen är all jag bedömer den del av tillstyrkanderamen som avserarkeologiska under-sökningskoslnader m.m. otillräcklig. Av tillstyrkanderamenför kulturhistoriskt värdefull bebyggelse får under innevarande år högst 5milj.kr. disponeras för detta ändamål. Jagföreslår all beloppet höjs till 10 Prop. 1991/92:100 milj.kr. för /93. Jag beräknar behovet av medel förutbetalningar av tilläggslån under /93 till 95 milj.kr. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen att 1.medge en ram för deantikvariska myndigheternas tillstyrkanden av förhöjträntebidragsunderlag och lilläggslån för ombyggnad av kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse m.m. på . för /93, 2.medge att av denna ram högst . får disponeras för lilläggslån till arkeologiska undersökningskostnader i samband medbostadsbyggande, 3.till Tilläggslän för ombyggnadav kulturhistoriskt värdefull be-byggebe m.m. för /93anvisa ett förslagsanslag på . Centrala museer: Förvaltningskostnader Prop.1991/92:100 Bil. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 1992/93 Förslag 391 559 864' 394 638 000' 391 690 000' 432 618 000 'Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 30 Medel lill och ärbudgeterade inkl. mervärdeskatt. Under detta anslag beräknas medel för de statligamuseerna samt stiftelserna Nordiska mu.seet och . För dessa gäller förordningen (1988:1131) medinstruktion för och statens historiska museer,förordningen (1988:677) med instruktion för statens konstmuseer, förordningen(1988:1183) med instruktion för livrustkammaren. ochHallwylska museet, förordningen (1988:1249) med instruktion för naturhistoriskariksmuseet, förordningen (1990:571) med instruktion för statens sjöhistoriskamuseer, förordningen (1988:1185) med instruktion för folkens museum -, förordningen (1988:1186) med instruktion för arkitekturmuseetsamt förordningen (1988:1184) med instruktion för statens musiksamlingar. FörStiftelsen gäller stadgar som har fastställts av regeringen den7 och för Stiftelsen stadgar som har fastställts avregeringen . , statens konstmuseer,, folkens museum - samt Nordiska museethar vart och ett inom sitt verksamhetsområde uppgiften att vara ansvarsmuseum. Prop.1991/92:100 Bil.l2 .Ji = m -.a 00 O \0 (/3 .3 CA -H -1- -H -t- 88 88 88 i SiO §?8 Sg S Tj- (s »n rt 00 u-i Ul t o ' |p Ii si 1 I? ovoo oov rtT-i Oov 'Om o mS cs cs o - rt rt rt o o :?o S §;s ! + -1- -t-H- -t--l- -»--1- o o o o o 1/1 vo -I- -I- '2 J:; < övrigfinansiering av centralmuseernas verksamhet (tkr.) /92'100 Bil. Enligt 1990/91 1991/92 1992/93 anslagsframställningarna: Utfall Budget Beräknat ' Häravhar 21,5 milj.kr. tillförts anslaget Centrala museer: Vissa kostnader för Häravavser 16,2 milj.kr. Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer 1.Rationaliseringskravet leder till en sammanlagd anslagsminskning med . hos statens historiska museer. Delta innebär vakantsätl-ning avtjänster saml minskade medel för information, expenser och yttre verksamhet.Myndighelen hemställer om undanlag från rationaliseringskravet. 2.För statens historiska museerbegärs härutöver ca 8 milj.kr. i ökade anslag. För statens historiska museumäskas sålunda . för fyndbearbetning, ADB-regislrering ochvetenskaplig publikationsverk-samhel, 1 milj.kr. för tillfälliga utställningar och programverksamhet, . förpedagogisk verksamhet, I milj.kr. för förberedelsearbeten med anknytning tillden planerade skattkammaren och 1 milj.kr. för inlösen av fornfynd. För kungl.myntkabinettet begärs . för tillfälliga utställningar, undervisningoch information samt ett engångsanslag om . för uppläggning av ettADB-baserat föremålsregis-ler. Vidare har frågan om myntkabinettets flyttningtill nya lokaler aktualiserats i särskild ordning. för omhändertagande av Cypernsam Ii ngarna, . förpedagogisk verksamhet och . för medverkan i ett internationelltADB-projekl avseende egyptologiska samlingar. Vidare begärs ett engångsanslagom . för produktion av en större tillfälligCypernutställning. För institutionen för konservering begärs en ökning med 1milj.kr. 3.För utställningsprojekiel Densvenska historien, som statens historiska museum kommer all genomföra år 1993i samarbete med och landets länsmuseer, begärs för historiskamuseets del ett engångsanslag om 6 milj.kr. Statens konstmuseer Prop. 1.Rationaliseringskravet innebär förkonstmuseernas del en anslagsminskning med 1,1 milj.kr. för budgetåret1992/93. Konsekvensen blir att viss verksamhet måste helt eller delvisavvecklas. Myndigheten nämner som exempel inskränkningar i konstbiblioteketsoch östasiatiska externa service och nedläggning av fotografiskabiblioteket. Myndigheten önskar att rationaliseringskravet återtas. 2.Vidare begärs ett engångsanslag av8 , motsvarande den nerdragning av förvaltningsanslaget /93 som regeringen har ålagt konstmuseerna lill följd av tidigare överskridanden. 3.Härutöver begär myndighetenanslagsökningar med 4 milj.kr. för bevakning, . för arkivarie- ochpersonalvårdstjänster samt . 1.Rationaliseringskravet innebär enanslagsminskning med . för nästa budgeiår. Museet har därvid utgåttfrån att anvisade medel för uppbyggnaden av nya basutställningar ochförberedelse av verksamhet vid Omniteatern inle skall ingå iberäkningsunderlaget. Resursbortfallet nödvändiggör en minskning av museetsregionala insatser och vakanthållning av tjänster inom forskningsverksamheten,alternativt överflyttning av en hel sektion av samlingarna till ett annat museum. Museet begär all demedel som rationaliseringskravet frigör får finnas kvar inom museet. 2.Museet begär härutöveranslagsökningar med . för publikarbete och annan utåtriktadverksamhet, . för ansvarsmu-seiuppgifler och ekologiskkunskapsspridning, . för arbetsledning m.m. vid museets vård- ochregistreringsfilialer ute i landet saml . för administration ochlokalvård m.m. 3.Till följd av ombyggnaden för nyautställningslokaler och vissa andra verksamhetsanknutna lokalåtgärder m.m.beräknar museet det ökade medelsbehovet för lokalkostnader till ca 17,9 milj.kr. Rationaliseringskravet innebär en anslagsminskning med . för /93. Alt lägga ner eller inskränka vissa verksamhetsgrenar är inte möjligt, varför besparingen får mötas med ökade krav på aktiv upphandling, samulnyttjande av personal m.m. Mu seet begär all få bli undantaget från rationaliseringskravet. Museet begär härutöver 3,8 milj.kr. i reformmedel för olika ända mål, varav . i ökat anslag för bevakning, . för ut veckling av audiovisuell verksamhet och ADB, . för två nya intendeniijänster och . för förnyelse av basutslällningspro- grammet. 1.Rationaliseringskravet motsvararför del en anslagsminskning med . Med hänvisning lill museets ansträngda ekonomi och dethårda åtgärdsprogram som museet tvingats till inom ramen för oförändrat anslaghemställer museet om alt få bli undantaget från rationaliseringskravet. 2.Museet redovisar härutöverreformönskemål lill elt sammanlagtbelopp om ca 12 milj.kr. Därav avser 5,7 milj.kr. medel för att kunna .upprällhålla museels egen basverksamhet, 2 milj.kr. kostnader föran-svarsmuseiuppgifter, 3,2 milj.kr. bevakningskoslnader och 1,2 milj.kr.täckning för ökad mervärdeskatt och återbetalning av lån från statskontoretför investeringar i ADB. 3.Vidare hemställer museet om medelså att ett angeläget byte av administrativa lokaler m.m. kan genomföras. 1.Rationaliseringskravet, som förnästa budgeiår motsvarar en nerdragning av anslaget med , innebäratt myndighetens kostnader för fasta tjänster delvis måsle bekostas medentrémedel. Myndighelen begär atl rationaliseringskravet . 2.Myndighelen begär fullkostnadsläckning för de faktiska bevakningskostnaderna, vilkel ökaranslagsbehovet med 1,1 milj.kr. för en tjänst sommetallkonservator. 3.Myndigheten framhåller ånyo behovetav nya magasin samt förbättrade lokaler för konservering och foto. 1.Den nya anslagskonstruklionen medVasamuseet som självständig resultatenhet gör all kravet på rationalisering,motsvarande av hela anslaget inbegripet lokalkostnader,måste bäras av museet ensamt. får orimliga konsekvenserför verksamheten, varför myndigheten begär undantag frånrationaliseringskravet, vilkel för /93 motsvarar enanslagsminskning med . 2.Myndighelen framhåller behovet avalt ersätta museets nuvarande magasin med nya och begär all ökadhyra och övriga kostnader i samband med lokalbytet täcks genom anslag. Rationaliseringskravet innebär för museets del enanslagsminskning med . för nästa budgetår. Enligt museet måsteminskningen ske inom ramen för övriga förvaltningskostnader, vilkel betyderalt en ökad andel av museels omkostnader måste betalas med intäktsmedel. Museets redovisade reformbehov uppgår till 1,3 milj.kr. 1991/92:100 begärs ett engångsbelopp om , fördelat på tre budgetår, för Bil.12 inköpav utrustning lill fotoavdelningen. Reformönskemålen omfattar bl.a. en utökadfotograftjänst, deltidstjänster tillarkiv, utställningsavdelning och vaktmästeri samt permanenlning av tvålönebidragstjänster. Museet hemställer att planeringen av dess nya lokaler i anslutning till ett nytt modernt museum drivs vidare utan fördröjning. 1.Myndighetens ralionaliseringsplanupptar en minskning av förvaltningsanslaget med . för budgetåret1992/93. Minskningen nödvändiggör personalinskränkningar vid kansliet ochmusikbiblioleket samt minskad lokalvård. Vidare måste flyttning från vissalokaler övervägas. Myndigheten hemställer all rationaliseringskravet inte tasul. 2.Myndigheten framhåller attlöneanslaget successivt urholkas på grund av all den tillämpade modellen förlöneomräkning leder lill un-derkompensalion. En översyn av omräkningsmodellenbegärs. Vidare begärs permanenta lönemedel, beräknade till ca , för s.k. övertalig personal viddokumeniationsenheten. förbarn- och ungdomsverksamhet vid musikmuseel, . för nya eller utökadetjänsler som bibliotekarie, arkivarie, fotograf och vaktmästare samt enförslärkning av ex-pensmedlen med . Museetbegär elt oförändrat förvaltningsanslag för /93. Vidare erinrarmuseet om avtalet mellan staten och slif-tarorganisationerna,enligt vilkel staten åtagit sig all svara för upprustning av museetshuvudbyggnad. Cenlralmuseernaär genom de fortsatta rationaliseringsålgärderna fortfarande ställda underhård press. Till detla kommer den oro som samtliga museer i landet hyser införfrågan om den framtida finansieringen av lönebidragsanslälld personal.Kulturrådet utgår från att statsmakterna skapar en framförhållning så altmuseerna inle drabbas ekonomiskt då lönebidrag dras in. Kostnaderna för bevakning har genom de medel somtillförts området under de senasie två åren kunnat täckas delvis.Rationalisering och översyn måste dock fortgå i samarbete mellan museerna. Avslor vikt för de statliga museernas samarbele med övriga museer i landet är attfrågan om nationell försäkringsgaranti löses. framhåller de förstärkningar somgjorts på olika områden inom centralmuseernas verksamhet genom tillskott avstatliga medel, av medel från andra källor och genom museernas egna in- takter av uppdragsverksamhet,entrémedel och försäljning. 1991/92:100 är naturligtvis detmest slående exemplet, men även museer med mer Bil. 12 begränsadeegenintäkter kan visa på en omfattande verksamhet som möjliggörs genomsamarbele och externa medel. Utvecklingen ställer dock stora krav på enkompetent basorganisalion. avstår från att kommentera de bedömningarmuseerna gör av sina medelsbehov, men föreslår att museerna undantas från rationaliseringskravet. Budgetförslagetskapar förutsättningar för all tillgodose väsentliga lokalförsörjningsbehovhos de centrala museerna. Byggnadsarbeten kommer sålunda atl igångsättas vidstatens historiska museum för en s.k. skattkammare. Vidare kommer Nordiska museetatt få disponera nya lokaler för administration m.m. i kvarteret . Ienlighet med det träffade avtalet mellan staten och näringslivet omTekniska museet planeras en utbyggnad av museels nuvarande lokaler på norraDjurgården. De åtgärder jag här har nämnt är delvis att betrakta somstandardförbättringar. Förutsättningar finns nu också för en flyttning avkungl. myntkabinettet från historiska museet till särskilda lokaler påSlottsbacken. Då förhållandevis slora ombyggnadsarbeten blir nödvändiga förväntas de nya lokalernainle bli inflyttningsklara förrän tidigast under /94.Myntkabinettets samlingar utgörs bl.a. av tillhöriga mynt, somförvallas av myntkabinettet. Banken har därför utfast sig att lämna ettengångsbidrag på 20 milj.kr. för säkerhelsinstallalioner och övrig ombyggnad.Genom bankens åtagande täcks en stor del av investeringskostnaden, vilkel göratt den framlida årshyran för de nya lokalerna bör kunna reduceras väsentligt. Jag räknar inte med att ifrågavarande lokalförändringarkommer all medföra ökade medelsbehov under detta anslag förrän budgetåret1993/94 eller . Med hänsyn tillfrågornas betydelse för berörda museers arbetsvillkor bör vad jag här haranfört om aktuella lokalfrågor dock meddelas för kännedom. Denföregående regeringen har prövat frågan om täckning avunderskott hos tre av cenlralmuseerna. Underskotlen hänför sig till budgetåren1989/90 och 1990/91 och avser framför alllöverskridanden för bevakningskostnader. Sålunda har statens konstmuseer redovisatanslagsöverskridanden med sammanlagt ca 19 milj.kr., varav ca 16 milj.kr. avserbevakning och ca 3 milj.kr. satsav med ca 1,4 milj.kr. och av Nordbka Prop.1991/92:100 museet med 3,2 milj.kr. för personal- och bevakningskostnader m.m. Bil. Underskotten bör föranleda besparingar i resp.verksamhet. Genom tidigare regeringsbeslut har av innevarande budgetårs anslaginnehållits 1,5 milj.kr. hos statens konstmuseer och . Jag avser inom korl föreslå regeringen att påmotsvarande sätt innehålla . Den förhållandevislindriga behandlingen av motiveras av särskilda omständigheter,bl.a. ett föreslående chefsbyle. Jag räknar med alt belopp av samma slorlekhålls inne hos resp. museum under nästa budgeiår. Med en sammanlagd besparinghos statens konstmuseer på 3 milj.kr. under innevarande och nästa budgetår hartäckning åstadkommits för den del av konstmuseernas underskott som avserpersonalkostnader. När det gäller resterande underskott hos konstmuseerna på ca16 milj.kr. och hos på ca 2,8 milj.kr., bör täckning ske genombesparingar jämnt fördelade över fyra budgeiår hos konstmuseerna och två århos med början /94. Dessa förutsättningar börregeringen meddela berörda museer genom särskilda beslut. Jag återkommer medförslag härom. Statens konstmuseer har begärt särskill slöd för enöversyn av myndighetens organisation och planeringssystem i syfte atl uppnåett eftekti-vare resursutnyttjande. Jag förutsätter att ett sådant arbete kanutföras inom ramen för den verksamhet med rationaliseringsöversyner m.m., somstatskontoret normall svarar för. Ettflertal cenlialmuseer har även begärt anslagshöjningar för bevakningskoslnader.Mot bakgrund av de förstärkningar på sammanlagt 25 milj.kr. som underde senaste tre budgetåren anvisat för bl.a. bevakning (prop. 1988/89:100 s.398-399, KrU19, rskr. 185; prop 1989/90:100 s. 393-394, KrU2l, rskr. 224; prop.1990/91:100 s. 302-303, KrU25, rskr. 234) är jag inte beredd alt föreslåytterligare medel för samma ändamål. Jag finner det angeläget att upprepa vadsom i tlessa sammanhang sagts om nödvändigheten av all väga in bevakningskostnadernanär man bestämmer storleken på entréavgifter och försäljningspriser vid störretillfälliga utställningar. Del finnsockså skäl att erinra om vad föredragande statsrådet anförde i föregående årsbudgetproposition (prop. 1990/91:100 s. 305) om betydelsen av en balanseradfördelning av egenintäkterna på olika kostnadsslag. Härtill vill jag framhålla vikten av att museernasamarbetar i fråga om upphandling av bevakningstjänster m.m. ikostnadsbegränsande syfte. Jag avser återkomma till regeringen med förslag omall ge i uppdrag all biträda cenlralmuseerna i dessa frågor. Underanslaget har för innevarande budgeiår förts upp elt belopp på . förförberedelse av verksamheien vid den s.k. Omnilealer som hållerpå att uppföras i anslutning tillnaturhistoriska . Omniteatern beräknas slå färdig för invigninghösten 1992 och kommer då all utgöra en självbärande resultatenhet inom riksmuseet.De anvisade medlen är, tillsammans med ca 2,3 milj.kr. som haranvisats för samma ändamål, alt betrakta som ett lån som skall återföras tillstatsbudgeten när verksamheten börjat ge överskott. beräknas ske /94, som är det första hela verksamhetsåret. Enligl vad jag harinhämtat räknar museet dock med atl Omniteatern redan under nästa budgeiårskall ge så stora intäkter all kostnaderna kan balanseras. Eftersom någoltillskott från statsbudgeten således inle behövs under nästa budgetår böranslaget minskas med . Det bör ankomma på regeringen all, på samma sätl som nusker i fråga om och , fastställa inkomst- och utgiftsslatför Omniteatern med ledning av förslag som inges av riksmuseet.Härigenom får regeringen en möjlighel alt styra verksamhetens dimensioneringmed hänsyn lill de förväntade intäkternaoch ställa villkor för användningen av eventuellt uppkommande överskoll. År1981 sammanfördes , Svenskt musikhistoriskt arkiv ochMusikaliska bibliotek myndighet, statens musiksamlingar. Lönemedel för myndigheten beräknades medutgångspunkt i befintliga fasla tjänster vid de tre institutionerna. Därvidbeaktades inte all del faktiska antalet anställda inom arkivverksamheten överstegde fasla tjänsterna med 1,25 tjänst. För att förhindra uppsägningar på grund avmedelsbrist har under beviljat musiksamlingarnabidrag ur rådets dispositionsmedel under anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. Myndigheten hävdar alt denövertaliga personalens insatser är nödvändiga för att klara arbetsbelastningenvid dokumeniationsenheten och begär att tjänsterna förs upp på fast stat.