prop · GF03102 · 1991-12-31 00:00:00 — Oljans andel avenergiförsörjningen, som fortfarande låg på ,har minskat till . Hushållnings-och effektiviseringsinsatser har spelat en stor roll för det minskadeoljeberoendet. Som ett exempel kan nämnas att nettoenergiförbrukningen perbyggnadsytenhet har minskat med . Industrinsenergianvändning har minskat, trots en ökad produktion. Oljan haräven ersatts av andra energislag soni el, fasta bränslen och spillvärme.Oljeersättningen är speciellt tydlig inom fjärrvärmen. svaradeoljan för av den totala energitillförseln vid fjärrvärmeproduktion.Oljans andel i fjärrvärmen har successivt minskat till år 1990.Samtidigt har kolanvändningen ökat från en mycket låg nivå till av energitillförseln. Naturgasens andel är . Sammantaget svararde importerade fossila bränslena för av energitillförseln vidfjärrvärmeproduktionen. Oljeberoendet inom transportsektorn är dock fortfarandestort. Över hälften av oljeprodukterna används inom transportsektorn. Detsammantaget kraftigt reducerade oljeberoendet under 1970- och 1980-taleninnebär att behovet av beredskapslagring har minskat, speciellt vad gällerlagring av olja för uppvärmning. Prop.1991/92:102 Kapitel 11 2.1 Beredskapslagring av olja för kriser Och krig Regeringens förslag och bedömning: Staten skall ävenfortsättningsvis svara för beredskapslagringen av olja för krigssituationer.Mot bakgrund av bl.a. de antaganden om krisers och krigs karaktär som gällerför planeringen inom totalförsvaret kan dock beredskapslagret minskas. Ettminskat antal statliga basanläggningar för lagring av olja kombinerat medstatlig inlagring i oljehandelns depå- och detaljlager samt etablering av slutanvändarlagerbör kunna ersätta dagens system med lagring i huvudsak i enbart statligaanläggningar. Frågan bör dock närmare övervägas. : Överensstämmeri princip med regeringens förslag. Skälen forregeringens förslag: försvarsbeslut innebär att staten har det samladeansvaret för de delar av oljelagren som är avsedda för neutralitets- ochkrigsskedena. Beslutet innebär också att staten skall svara för den samladeberedskapslagringen av flygdrivmedel. ochöverstyrelsen för civil beredskap har i programplanearbetet analyserat frågorom beredskapslagrens storlek, uppbyggnad och organisation underprogramperioden. Enligt och överstyrelsens bedöm- ningar kandessa lager minskas utan att försörjningsberedskapen för kris-ochkrigssituationer äventyras. Denstatliga lagringen sker till övervägande del i anläggningar som ägs och drivsav staten. Många av dessa anläggningar är gamla och svarar enligt intemot dagens krav från miljö-, säkerhets- och tillgänglighetssynpunkt. Det finnssåledes ett stort upprustningsbehov för de statliga beredskapslagren. Utöverdetta behov finns också ett ökat framtida underhållsbehov. föreslår attantalet statliga lagringsanläggningar minskas som lagringen flyttasnärmare marknaden genom anslutning till oljehandelns depå- och detaljlager ochgenom etablering av slutanvändarlager på bensinstationer och flygplatser m.m. Motbakgrund av de antaganden om krisers och krigs karaktär som har redovisats idet föregående bedömer regeringen att beredskapslagren kan minskas. De medelsom kan komma att frigöras vid en utförsäljning av delar av de statligaberedskapslagren bör användas för investeringar i lagringsanläggningar.Influtna medel bör också kunna användas för att finansiera uppbyggnaden av ettstatligt fredskrislager (se avsnitt 2.2) och för att stärka andra funktionerinom den civila delen av totalförsvaret. En försäljning av de kvantiteter dethär är fråga om kommer att behöva utsträckas över en förhållandevis långperiod. Osäkerheten är dessutom stor om de inkomster som kan erhållas vid enutförsäljning av olja . Den av NUTEKföreslagna lagringsstrategin skulle innebära bl.a. en förbättradtillgänglighet i och med att lagringen kommer att ske närmare marknaden.Därigenom underlättas en ökad omsättning i lagren vilket medför att bl.a.kapitalkostnaderna kan minskas genom att risken för inkurans elimineras. Genomåtgärder på anläggningssidan kan ökade driftkostnader undvikas. Regeringenavser att uppdra åt att genomföra en utförsäljning av delar avberedskapslagren till en lägre säkerhetspolitiskt motiverad lagringsnivå.Regeringen avser vidare att uppdra åt att lämna förslag till en plan föromläggning till en förändrad lagringsstrategi enligt de här redovisaderiktlinjerna. Kostnader för investeringar m.m. i beredskapslagren bör kunnafinansieras med medel från utförsäljningen av statlig olja. Prop.1991/92:102 Kapitel 11 2.2 Fredskrislagring av olja Regeringensförslag: Ett statligt buffertlager av olja läggs upp för fredskrissituationer.Lageruppbyggnaden bör finansieras med de medel som frigörs vid enutförsäljning av olja som blir tillgänglig vid en minskad lagervolym förkrigssituationer. Totalt bedömer regeringen att ca 200 000 - 300 000 m olja, iförsta hand flygbränsle och dieselb-rännolja, bör inlagras i den statliga fredskrisbufferten. NUTEK:Överensstämmer med regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Avbrottoch störningar i importen av bränslen och drivmedel kan vid en internationelloljekris få allvarliga konsekven- ser pä vår försörjningsförmåga. Redan under normalaförhållanden måste därför åtgärder vidtas för att begränsa störningarnaseffekter i sådana krissituationer. Trots en minskad andel olja i vår energiförsörjning ärSverige fortfarande till stor del beroende av importerade bränslen. Beroendetav importerad olja kommer att även fortsättningsvis vara ett av de störstaproblemen från försörjningssynpunkt. och utveckling,, beslöt att upprätta ett internationellt energiorgan,(lEA), med uppgift att genomföra ett energiprogram,International Energy Program (lEP). Programmet behandlar åtgärder vidkrissituationer, information om oljemarknaden, långsiktigt energisamarbete samtförhållandet till producentländer och andra konsumentländer. Avsikten med lEP-avtalet är bl.a. att främja en säkeroljeförsörjning i medlemsländerna på rättvisa villkor liksom ett på samarbetegrundat förhållande till oljeproducent- och andra konsumentländer.Medlemsländerna har vidare i bl.a. kommit överens om en ambitionatt aktivt vidta åtgärder för att möta oljeförsöijningskriser. I avtalet harockså uttalats en beslutsamhet att minska oljeberoendet genom långsiktigtenergisamarbete, bl.a. genom en påskyndad utveckling av alternativaenergikällor samt forskning och utveckling. beslöt (prop. 1975:42, NU29, rskr. 180)att skulle ansluta sig till detta program i enlighet med det s.k. lEP-avtaletoch att en fredskrisreserv av olja skulle byggas upp. Denna fredskrisreservskall motsvara 90 dagars nettoimport av olja. försvarsbeslut innebar bl.a. att oljebranschenålades att bered-skapslagra olja för fredskriser. Avsikten är att oljebranscheni det längsta skall fungera på normala företagsekonomiska villkor med så småkrav som möjligt på direkt statligt agerande inom raffinering, distribution,osv. I lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och koloch i förordningen (1984:1050) om beredskapslagring av olja och kol finnsföreskrifter som reglerar bl.a. skyldigheten att beredskapslagra olja och kol.Lagringsskyldiga är bl.a. större säljare och förbrukare av olja. De svenskafredskrislagren disponeras av företagen. Staten hade under oljekrisen år 1990och 1991 i praktiken inga möjligheter att utnyttja dessa oljelager eller dekommersiella lager över 90-dagarsnivån som branschen håller. skulledärför ha haft svårigheter att fullt ut delta i de samordnade insatser somförbereddes inom lEA bl.a. där lageravtappning spelade en central roll för attstabilisera oljemarknaden. Vid bl.a. rekomenderadesmedlemsländerna att hålla större lager än de stipulerade . IEA:sstyrelse har uttryckt att den statliga kontrollen över lagren bör stärkas ochatt beredskapslagren bör ägas av staten. Syftet med äratt länderna i första hand skall kunna utnyttja lager vid en tillförselstörningav mindre omfattning och i andra hand sätta in förbrukningsdämpande åtgärder.Vid ett bortfall av olja inom lEA-området inträder IEA:s s.k.fördelningssystem. Den nuvarande ordningen att oljebranschen svarar förlandets fredskris- Prop.1991/92:102 Kapitel 11 lagring bör behållas.Branschens lagring för fredskrissituationer bör dock kompletteras med statliglagring för fredskriser. Erfarenheter från händelseutvecklingen i samband medkriget vid talar för en statlig lagring på 200 000- 300 000 m' olja vilket motsvarar av nuvarande fredskrislager. I det föregående avsnittetredovisades förslaget att minska de strategiska lagren. En sådan minskningskapar utrymme att inom de nuvarande ekonomiska ramarna bygga upp en statligoljereserv för fredskrissituationer. Regeringen avser att efterriksdagens godkännade uppdra åt att genomföra en uppbyggnad av en statligfredskrisreserv på det sätt som här har föreslagits. 1991/92:102 Kapitel11 2.3Beredskapslagring av kol och gasol Enligtregeringens bedömning bör nuvarande ordning beträffande beredskapslagring avkol respektive gasol bibehållas. Fredskrislagring av kol behöver inte införas. Eftersomkol importeras från olika länder med skilda politiska och ekonomiska system ärrisken för leveransstörningar små. Tillfälliga störningar kan visserligenförekomma - så har också skett i fråga om import från f.d. detsenaste året - men marknaden klarar normalt att balansera sådana situationer. Videventuella tillfälliga svårigheter att importera kol finns en flexibilitet hosanvändarna. Det går att i betydande utsträckning snabbt ersätta kol med oljaoch i viss omfattning också med inhemska bränslen. Kolet förväntas inte fånågon större andel i den svenska energibalansen. Föreskrifterna ilagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol tillgodoser välberedskapsbehovet för gasol. Ilagen (1984:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet föreskrivs bl.a.att storförbmkare, säljare och distributörer av naturgas skall vidta beredskapsåtgärder.Dessa föreskrifter skall enligt riktlinjer för beredskapsåtgärderpå naturgasområdet (prop. 1986/87:95, FöUll, rskr.310) gälla tillsberedskapsfrågan har fått en permanent lösning. Detta förutsätts kunna sketidigast . Storförbrukare av naturgasmed en årsförbrukning över och säljare av naturgas är enligtlagen skyldiga att vidta nödvändiga beredskapsåtgärder. För storförbrukare avnaturgas innebär detta ett lagringsåläggande att hålla lämpligtersättningsbränsle för naturgas samt att ha sådan utrustning tillgänglig sombehövs för att ersättningsbränslet skall kunna användas. För säljare ellerdistributörer av naturgas gäller att beredskapsåtgärder skall vidtas som gördet möjligt att, om tillförseln av naturgas avbryts eller försvåras, värma uppbostadsområden som annars uppvärms med naturgas. Med utgångspunkt i landetsbehov av beredskapslager bestämmer regeringen för varje slag aversättningsbränsle hur stora mängder som skall beredskapslagras underlagringsåret. Regeringen uppdrog åt dåvarande statensenergiverk att utreda vissa frågor och lämna förslag avseendeförsörjningsberedskapen på naturgasområdet. redovisade resultatetav sitt uppdrag för regeringen . Ärendet har remissbehandlats. NUTEKföreslår bl.a. att, som ett komplement till naturgaslagring, ett system börinföras som innebär att gasol lagras på ett antal platser som förses medutrustning för luftinblandning. Denna gasol/luft-blandning kan sedan vid behovmatas in i naturgasnäten. Inom branschen pågår arbete med att finna permanentalösningar på beredskapsfrågan. Det gäller att bl.a. utveckla tekniskt ochekonomiskt godtagbara metoder att lagra naturgas. Naturgasintroduktionenhar pågått under utan att frågan om försörjningsberedskapen harfått en permanent och godtagbar lösning. Omfattande utredningar har visat attalternativet gasol/luft-stationer har flera fördelar framför alternativet medstora naturgaslager, inte minst kostnadsmässigt. Regeringen anser därför attmycket talar för alternativet med gasol-/luft-anläggningar. Det finns fördelargenom en geografisk spridning av lager och inmatningsstationer intill naturgasnäten.Lösningen har dock vissa driftsmässiga nackdelar och det kan ta att fåigång krisförsörjningen. Under desenaste åren har förutsättningarna för naturgasintroduktionen förändrats.Osäkerheten är f.n. stor när det gäller naturgasens roll i det svenskaenergisystemet. Från branschen har framförts farhågor att man bl.a. kan tvingasta på sig kostnader för beredskapsåtgärder som vid ett svenskt medlemskap i komma att missgynna de svenska företagen gentemot europeiska gasföretag påden svenska gasmarknaden. Detta skulle kunna leda till en relativ merkostnadoch konkurrensnackdel för de nuvarande företagen. Frågan om försörjningsberedskapen pä naturgasområdet börmot den här redovisade bakgrunden övervägas ytterligare. Regeringen avser att äterkommamed förslag i denna fråga när en förnyad bedömning kunnat ske. Prop.1991/92:102 Kapitel 11 Målet för beredskapsverksamheten inom elkraftsområdet äratt trygga samhällets behov av el under kriser och i krig. Kraftföretagen,kommunerna och eldistributörerna skall stimuleras till en ökad beredskapshänsyni sin fredstida planering. Riksdagenbeslutade att verksamheten vid skullebedrivas i aktiebolagsform (prop. 1990/91:87, NU38, rskr.318). Regeringen har isamband därmed i proposition (prop. 1991/92:49, NUlO, rskr.92)informerat om vissa organisatoriska förändringar på elkraftsområdetmed anledning av bolagiseringen. Statens vattenfallsverks ansvar för demyndighetsanknutna frågorna överfördes till NUTEK.Regeringen framhöll i propositionen att den branschanknutna operativaberedskapsplaneringen bör kunna hanteras av det av elbranschen organiserade ochfinansierade planeringskansliet vid Kraftsam. somfrån har ansvaret för storkraftnätet inklusive de statligtägda utlandsförbindelserna svarar på motsvarande sättför beredskapsuppgiften på storkraftnätet. Nuvarande uppgifter på statenskärnkraftinspektion ligger kvar oförändrade. Elförsörjningen är enligtregeringens uppfattning ett område som måste ges hög prioritet iberedskapsarbetet. Resurser bör därför ställas till NU-TEK:s förfogande för attstimulera , kraftföretag, eldistributörer m.fl. att i sinlöpande verksamhet ytterligare stärka beredskapen genom bl.a. installationerav reservanordningar, särskilda åtgärder i distributionsnäten och insatser sommöjliggör start och drift av separata system. Regeringen föreslår underanslagsposten H8. att medel för sådana riktade insatser anvisas. 1991/92:102 Kapitel11 Fastbränslelagen(1981:599) trädde i kraft som en del i programmet för attersätta olja (prop. 1980/81:90, NU60, rskr.381). Enligt lagen skall eneldningsanläggning som inte är tillfällig uppföras eller installeras så attden kan eldas med fast bränsle och därefter bibehållas i ett sådant utförandeså länge den är i bruk. infördes i fastbränslelagen en ener-gipolitiskprövning av nytillkommande koleldade anläggningar (prop. 1983/84:158, NU44, JoU28,rskr. Prövningen avsågs bl.a. leda till att koleldade anläggningar endastuppförs när det inte är tekniskt och ekonomiskt rimligt att använda inhemskabränslen. Föreskrifter för tillämpningen av lagen har meddelats i fastbränsleförordningen(1981:972). Fastbränslelageninfördes som en del av det oljeersättningsprogram som beslutade om år1981. Totalt bedömdes de då beslutade åtgärderna ge en oljeersättning om ca 9miljoner ton (ca 10 miljoner m) olja . Detta mål har uppnåtts.Oljeanvändningen, som uppgick till ca 26 miljoner m', hade år 1990sjunkit till ca 16 miljoner m. Dåvarandestatens energiverk överlämnade till regeringen en utvärderingav fastbränslelagstiftningen. Utredningen har remissbehandlats. ansåg bl.a.att de delar av fastbränslelagen som syftar till oljeersättning har spelat utsin roll och kan ersättas. Däremot framhöll verket att de delar avfastbränslelagen som omfattar beredskap mot bränslekriser bör ses över ochkompletteras så att de blir lättare att förstå och till-lämpa och så attefterlevnaden av lagens regler bättre kan följas upp än vad som är fallet. Flertalet remissinstanserinstämmer i stort i slutsatser och tillstyrker den föreslagnaöversynen av reglerna gällande beredskap mot bränslekriser. Det finns skäl att nuöverväga det fortsatta behovet av en lagstiftning vars främsta syfte är en ökadoljeersättning. Regeringen är dock inte beredd att på grundval av befintligtunderlag föreslå ändringar i fastbränslelagstiftningen. Ytterligareöverväganden behöver göras. Härvid bör särskilt uppmärksammas behovet avberedskap mot bränslekriser. 22 1991/92. FunktionenPrisreglering omfattar administration av prisreglering samt prisövervakningunder kriser och i krig i syfte att upprätthålla prisstabilitet som ett medelför att uppnå en rättvis fördelning av knappa resurser. Statens pris- ochkonkurrensverk (SPK) är inom ramen för den civila delen av totalförsvaretfunktionsansvarig myndighet för funktionen. 1991/92:102 Kapitel11 Regeringenavser fastställa följande mål för frnktionen. Underkriser och i krig skall prisreglering kunna administreras samt prisövervakningi syfte att upprätthälla prisstabilitet som ett medel för att uppnå en rättvisfördelning av knappa resurser kunna genomföras. Närdet gäller myndighetsansvaret för funktionen vill regeringen erinra om vad somuttalas i prop. 1991/92: 100 bil. Där föreslås att en ny myndighet förkonkurrensfrågor inrättas fr.o.m. samt att () och SPK avvecklas. Regeringen har tillsatt en särskild utredare () med uppgift att förbereda inrättandet av konkurrensmyndigheten.Utredaren skall bl.a. lämna förslag när det gäller myndighetsansvaret för funktionen. Anslagsfrågor för /93 Iproposition 1991/92:100 (bil. 13) har regeringen föreslagit att iavvaktan på särskild proposition i ämnet föra upp anslagen H5. Regeringen återkommer i denna fräga. H 5.Drift av beredskapslager 1990/91Utgift 407 251000 1991/92 Anslag 398 316 000 1992/93 Förslag 366 888 000' ' Exkl.mervärdesskatt Anslagetinnehåller drifts- och förvaltningskostnader för beredskapslagring av bränslenoch drivmedel. Anslaget omfattar även kapitalkostnader för produkter ochanläggningar. Beräknad ändring 1992/93 -32 090 000 Driftkostnaderna har /93 beräknats till 73 234 000. Kostnaderna för drift av anläggningarhar av verket beräknats till 37 799 000. förhyror och omsättning av varulager har av verket uppskattats till Prop.1991/92:102 35 435 000. Kapitalkostnadernaför verkets anläggningar uppgår till totalt 292 992 000. Kostnaderna harminskat sedan föregående budgetår. Detta beror bl.a. på att lagringsvolymenhar minskat och anläggningar har avvecklats i enlighet med beslut år1987 (prop. 1986/87:95, FöUll, rskr. Kostnader för avskrivningar ochränteutgifter för anläggningar ingår i de totala kapitalkostnaderna. Regeringenberäknar anslaget, exkl. mervärdesskatt för nästa budgetår till 366 888 000 kr.Samtliga personalkostnader för den regionala organisationen inkl. deltids- ochextrapersonal, beredskapsersättning m.m. har beräknats under rubrikenpersonalkostnader. H 6.Beredskapslagring och industriella åtgärder 1990/91 Utgift 7 270 000 Reservation 144 323157 1991/92Anslag 7 636 000 1992/93 Förslag 11076 000 Exkl. mervärdesskatt Anslagetär avsett för investeringar i produkter och anläggningar, industriellaåtgärder och för att vidmakthålla och utveckla handlingsberedskapen. Någotbehov av medel för investeringar i produkter och anläggningar framförs inte iverkets anslagsframställning. En ökad handlingsberedskap skall kompensera deminskade beredskapslagren. Inriktningen bör omfatta förberedda konsumtionsreglerandeåtgärder och efterfrågestyrning till alternativa bränslen och drivmedel. Tillkommandearbetsuppgifter under /93 är drivmedels-ransonering. för att upprätta nya ransoneringsbevis ochför att utveckla och ajourhålla ransoneringssystemet. Enöversyn av ransoneringssystemen har inletts och kommer under innevarandebudgetår att slutföras. Arbetet med kris- och krigsorganisationen kommer attfullföljas. En effektivare kontroll av näringslivets beredskapslagringgenomförs tillbaka. Begärdamedel stämmer i princip överens med programplanen för det civila försvaret 1992-1997. Regeringenhar i denna proposition föreslagit bl.a. en uppbyggnad av en statlig reserv förfredskrissituationer. En sådan lageruppbyggnad bedöms inte belasta anslagetunder budgetåret. Ransoneringssystemen börutvecklas och förbättras. Bl.a. bör kommuni kationssäkerheten vid hanteringen av ransoneringsbevisen ökas. Frågorna 319 handläggs av trafiksäkerhetsverket men finansieras över anslaget H6. Handlingsberedskap ochindustriella åtgärder är exempel på åtgärder som vid sidan av beredskapslagringoch insatser på elkraftsområdet bör ges hög prioritet i arbete inom energiberedskapsområdet.Handlingsberedskap innebär bl.a. att system upprättas för reglering ochstyrning av energi i krissituationer och att kris- och krigsorganisationenutbildas och övas. Industriella åtgärder omfattar bl.a. rutiner och system föratt ersätta importerade energiråvaror med inhemska alternativ. Det är en uppgift för NUTEKatt efter samråd med berörda ansvariga myndigheter utarbeta etthandlingsprogram för hur energikriser skall bemötas under kommandeprogramperiod. bör vidare påskynda arbetet med att skapa och bemanna enkris- och krigsorganisation. Denna organisation bör därefter gestillfälle att utbildas och övas. För /93beräknar regeringen kostnaderna för handlingsberedskap och industriellaåtgärder - inkl. civilt prisindex och exkl. mervärdesskatt - till sammanlagt11 . Särskilda kostnader för lagring av olja, motorbensin m.m. 1991/92:102 Kapitel11 Anslagetsom är ett förslagsanslag skall användas för oförutsedda kostnader underreservationsanslaget H6. Anslaget står till regeringens disposition för atttäcka oförutsedda kostnader för beredskapslagring och industriella åtgärder isamband med lagring av olja. Anslagetskall också användas för oförutsedda kostnader i samband med denomstrukturering av beredskapslagren som beslutade om . anvisas under anslaget. Denomfattande omstruktureringen av de stafiiga oljelagren, vilken innefattar bådeutförsäljning av råolja och inköp av produkter, beräknas bli slutförd under år1992. Regeringen förordar attanslaget för nästa budgetår förs upp med oförändrat belopp. Åtgärder inom delfunktionen Elkraft 1990/91 Utgift 21930 000 Reservation 40 580 000 1991/92Anslag 32 360 000 1992/93 Förslag 61665 000 Exkl. mervärdesskatt Medlenpå detta reservationsanslag disponeras av . Anslaget skall användas för att stimulera kraftföretag attvidta beredskapsåtgärder i den fredstida verksamheten. I de fall somfredsnyttan inte är tillräckligt stor kan mellanskillnaden mellaninvesteringskostnad och fredsnytta täckas av detta anslag. Till en förstatsmakten begränsad kostnad kan därmed betydande beredskapseffekter uppnås. Planeringen av anslagets användning måste ske i samklangmed de enskilda kraftföretagens ordinarie investeringsplanering. För attanslaget skall kunna användas rationellt bör från kunnabesluta om långsiktiga åtgärder motsvarande hela anslagsbeloppet förbudgetåren 1992/93 -1994/95 samt med halva anslagsbeloppet för budgetåren1995/96 - 1996/97. har planerat för en väsentligt ökadambitionsnivå. Åtgärderna skall syfta till att konsekvenserna av skador påelsystemet minskas. bör fullfölja denna ambitionsnivå. Prop.1991/92:102 Kapitel 11 Medlen skall användas för att stimulera Affärsverketsvenska kraftnät, kraftföretag, eldistributörer m.fl. att i sin löpandeverksamhet stärka beredskapen inom elkraftsområdet. har finansierat beredskapsmotiveradeinvesteringar inom ramen för affärsverkets verksamhet. Som en följd av bolagiseringenav /92 behövs medel från anslagetför bidrag till sådana investeringar hos . har medgivit att regeringen fårbemyndiga att ikläda staten förpliktelser för flerabudgetår. avsåg medgivandet budgetåren 1990/91 - 1993/94 inom de ramarsom angavs för detta ändamäl i programplanen för det civila försvaret. För atten långsiktig stabilitet skall uppnås på området är det angeläget att sådanastimulansåtgärder för beredskapsinsatser inom kraftindustrin ytterligareförstärks.