prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Kemikalieinspektionensresultat för /91 har inte gett mig anledning att föreslå någonförändring av den redan fastställda inriktningen av verksamheten. 1 000-tal kr. (Anslaget B 9 1992/93) handelsgödsel (Anslaget B 9 1992/93) 1990/91Utgift 58 155 156 1991/92Anslag 1 000 1992/93Förslag 1 000 Jaghar vid min beräkning av kemikalieinspektionens kostnader utgått frän den ramför treårsperioden /92-1993/94 som redovisades i den miljöpolitiskapropositionen (prop.1990/91:90, JoU 30, rskr. Verksamheten finansieras med kemikalieavgifter,bekämpningsmedelsavgifter och miljöavgifter på bekämpningsmedel och handelsgödsel.Särskilda projekt inom bekämpningsmedelskontrollen finansieras med medel frånmiljöavgifterna pä bekämpningsmedel och handelsgödsel. Medel för dessa ändamålbör fr.o.m. nästa budgetär av redovisningstekniska skäl tas upp under ettsärskilt reservationsanslag. För finansiering av investeringar i ADB- ochkommunikationsutrustning beräknas kemikalieinspektionen för budgetåret ta upplän i på högst . Detta belopp skall användas förlösen av återstående kapitalskuld hos statskontoret för ADB-utrustning somanskaffats t.o.m. innevarande budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Kemikalieinspektionen för /93anvisa ett förslagsanslag pä . B 9.Särskilda projekt inom bekämpningsmedelskontrollen Nyttanslag (förslag) 10 426 000 Underdetta nya anslag bör medel anvisas tillkemikalieinspektionen för särskilda projekt inom bekämpningsmedelskontrollen.Med hänvisning till tre-ärsbeslut för kemikalieinspektionen och till vad jag just anfört under anslaget B8. Kemikalieinspektionen beräknarjag anslaget till10426000 kr., vilket innebär oförändrade resurser. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Särskilda projekt inom bekämpningsmedebkontr-ollenanvisa ett reservationsanslag pä . Bidrag till miljöfond Prop. 1990/91Utgift 22 000 000 ' ' 1991/92Anslag 22 000 000 1992/93Förslag 22 000 000 FörentaNationernas miljöfond inrättades genom beslut av 1972 ärs generalförsamlingför att inom ramen för FN:s miljöprogram helt eller delvis finansierakostnaderna för nya miljövårdsinitiativ inom FN:s olika organ. Fondensanvändning står under överinseende av . Anslaget bör förnästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till miljöfond /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91Utgift 13 469 000 1991/92Anslag 15 900 000 1991/92Anslag exkl. 15 872 000 mervärdeskatt 1992/93 Förslag 16 507 000 Anslagetdisponeras för utgifter för deltagande i vissa internationellaorganisationer och för internationellt samarbete inom miljöområdet. Detinternationella miljösamarbetet har stor betydelse för att åstadkomma enförbättrad miljö i vår omvärld och i vårt land. En fortsatt stark aktivitet förväntas inom FN:smiljöprogram bland arbetsgrupper och kommittéer rörande bl.a. biologiskmångfald. om miljö och utveckling äger rum ijuni 1992 iBrasilien. Konferensen leder sannolikt till beslut om ytterligareinternationellt samarbete. Klimatsamarbetet kommer in i en allt intensivarefas. En konvention beräknas ligga färdig för undertecknande ijuni 1992. Deaktiviteter som pägär inom den internationella expertgruppen IPCC kommer attfortsätta även om de helt eller delvis väntas tas över av konventionen. Det internationella miljöskyddssamarbetetfortsätter med stor aktivitet. De aktuella konventionerna (Helsingfors-, Oslo-och Pariskonventionerna) kommer att revideras . Vidarekan ett kraftigt ökat internationellt maritimt miljösamarbete förväntas efterdet ätgärdsprogram för som skall tas fram som en följd avstatsministerkonferensen i om miljö. Sverigebetalar medlemsavgift till den internationella naturvärdsunionen 49 och deltar imöten inom unionen. Arbetet med konventionen om långväga gränsöverskridandeluftförore- Prop. 1991/92:100 ningar fortsätter med sikte bl.a. på ett nytt svavelprotokoll. För tillämpningen av den svensk-finskagränsälvsöverenskommelsen finns en ständig kommission. Miljösamarbetet inom ramen för det är viktigt och har intensifierats . Förnärvarande pågår en utredning av det nordiska samarbetets framtida inriktning,främst mot bakgrund av . Under anslaget betalas kostnader för främst statensnaturvårdsverks bilaterala samarbete med Öst- och . EES-samarbetet kommer att prioriteras särskilt när detgäller arbetet med att utveckla nya gemensamma regler. har gjortframställning om deltagande i den Europeiska miljöbyrån. Parterna till för skydd av ozonskiktetoch Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet har etablerat enfond för att finansiera den fortsatta verksamheten. Det svenska bidraget tilldenna fond liksom kostnader för deltagande i möten betalas från detta anslag. Kostnader för resor till möten med anledning av konventionenom gränsöverskridande transporter av miljöfariigt avfall och det svenskabidraget till konventionens sekretariat betalas från anslaget. Från anslaget bekostas svenskt deltagande ochmedlemsavgifter också till följande konventioner: handel med utrotningshotadedjur och växter, skydd av vilda djur och växter samt naturligaboplatser, skydd av vandrande arter av vilda djur, skydd av våtmarker,internationella valfångstkommissionen och den s.k. krillkonventionen omAntarktis. Från anslaget lämnas bidrag till svenska ideellamiljöorganisationers internationella verksamhet. För /93beräknar jag bidraget till 2milj.kr. Internationella försurningssekretariatetdriver ett aktivt opinionsarbete mot luftföroreningars skador i miljön iländer vars utsläpp bidrar till skador i den svenska miljön. För budgetåret1992/93 beräknar jag statens bidrag till 2 milj.kr. För dessa bidrag och verksamheter m.m. räknar jag medett medelsbehov av sammanlagt . för nästa budgetär. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till Visst intemationelU miljösamarbete /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91Utgift 25 000 000 1991/92Anslag 25 000 000 1992/93Förslag 25 000 000 Underanslaget redovisas utgifterna för statens stöd till stiftelsen . 1991/92:100 internationella miljöinstitut (prop. 1987/88:85, JoU23, rskr.373). 15 1987/88:85 har beräknats att 25 milj. kr. per åravdelas under budgetåren 1988/89-1992/93. internationella miljöinstitut (SEI) har tilluppgift att främja utvecklingen av ny teknik för en miljöanpassad och varaktigthållbar ekonomisk utveckling. Arbetet med klimat och försurningsfrågorna harvarit hög-prioriterade . SEI har etablerat ett fast samarbetemed för förberedelserna års konferens om miljö ochutveckling. På bioteknikområdet har SEI bl.a. upprättat en panel som biståru-länderna i arbetet med att använda ny teknik. Med hänsyn till att SEI har etablerat sig som eninternationellt erkänd kraft på miljöområdet bedömer jag att det bör finnas ettintresse hos andra länder och organisationer att medverka till finansieringenav den framtida verksamheten vid SEI. Jaghemställer att regeringen föreslår att till intemationella miljöinstitutför /93 anvisa ett reservationsanslag på . Forskning för ett avfallssnålt samhälle: Avfallshantering 1990/91Utgift O 1991/92Anslag 12 360 000 1991/92Anslag exkl. 11 990 000 mervärdeskatt 1992/93 Förslag 17 199 000 Underanslaget finansieras en med gemensam satsning på ett iförsta hand treårigt program för forskning för ett avfallssnålt samhälle (prop.1989/90 "Om forskning", NU 40, rskr. För att hantera stödet haren myndighet bildats; programrådet för forskning för ett avfallssnåltsamhälle. utgörs av sex personer, varav en ärordförande. Den praktiska hanteringen av stödet sköts av ett kansli. Under huvudtitel anslaget F 19beskrivs myndighetens verksamhet. Ienlighet med det forskningspolitiska beslutet frän beräknar jag, med hänsyn tagen till löne- och prisomräkning, anslagen till avfallshantering till . (exkl. mervärdeskatt). Jag har därvid beräknat en möjlig besparing om 3 milj .kr. Jag har i denna fräga samrått med chefen för närings departementet som beräknat 24,6 milj.kr. (exkl. mervärdeskatt) för anslå- 51 Forskning för ett avfallssnålt samhälle: Miljöanpassad produktut- Prop. 1991/92:100 veckling. I den forskningsproposition som regeringen har föravsikt att presentera skall programrådets fortsatta verksamhetprövas. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Forskning för ett avfalbsnålt samhälle:Avfallshantering för /93 anvisa ett reservationsanslag pä17199000 kr. Inredning och utrustning av lokaler vid vissa myndigheter 1990/91Utgift 11 400 000 Reservation 2 180 349' 1991/92Anslag 13 200000 1991/92Anslag exkl. 10 691 000 mervärdeskatt 1992/93 Förslag 7300 000 Frånanslaget betalas kostnader för inredning och utrustning av lokaler vid vissamyndigheter inom miljö- och naturresursdepartementets verksamhetsområde.Byggnadsstyrelsen har inredningsansvar för myndigheterna och utrustningsnämndenför universitet och högskolor har utrustningsansvar. Den 1oktober och redovisade naturvärdsverket vilka resurser sombör föras över till andra myndigheter med anledning av verkets omorganisation.Beträffande kostnadsramen För fördelning föreslår verket attfr.o.m. /93 av ramen ligger kvar inom ochatt resterande av ramen överförs till . Byggnadsstyrelsenhemställer om en kostnadsram på . för ersättningsanskaffningar.Anslagsbehovet för /93 beräknas till . och högskolor hemställer att det i ut rustningsplanen för /93 förs upp en kostnadsram För natur- 52 vårdsverkets fördelning om 16milj.kr. beräknar an- Prop. 1991/92:100 slagsbehovet för /93 till 13milj.kr. Ersättningsbehoven avser Bil. 15 huvudsakligen utrustningen tilllaboratorierna. Den största delen av nyanskaffningsbehoven avserdatorutrustning för verkets olika datorsystem. Underkostnadsramen För fördelning beräknar jag med anledning avnaturvårdsverkets omorganisation följande. Till den, under anslaget IX13Inredning och utrustning av lokaler vid m.m. uppförda inredningsplanen, kostnadsramenFör fördelning överförs . Undersistnämnda anslag uppförda utrustningsplanen, kostnadsramen För fördelning, tillförs1850 . Jag förordar en kostnadsram på . /93 för inredning avlokaler under rubriken Ersättningsanskaffningarm.m. För utrustning av lokaler förordar jag för /93 en kostnadsram på . Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag förinredning till . och för utrustning till 7 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår 1.att bemyndiga regeringen attbesluta om anskaffning av inredningoch utrustning av lokaler vid inom de kostnadsramarsom jag förordat i det föregående. 2.att till Inredning ochutrustning av lokaler vid vissa myndigheter för /93 anvisa ett reservationsanslag på . c.Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. Prop. 15 I statsbudgeten för innevarande budgetår har anvisatsunder anslagsrubrikerna: : Uppdragsverksamhetett förslagsanslag på , Bidrag till ettreservationsanslag på , : Förvaltningskostnaderett reservationsanslag på , Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning ett reservationsanslag på , ett reservationsanslag på . Visst internationellt samarbete i fråga omkärnsäkerhet m.m. ett förslagsanslag på . , statenskärnkraftinspektion och statens kärnbränslenämnd har lämnat fördjupadeanslagsframställningar för budgetåren 1992/93-1994/95. Myndigheterna harnärmare redovisat hur vissa verksamheter samordnas. Möjligheterna tillsamordning bör belysas ytterligare. Jag avser att äterkomma till regeringen medförslag om en särskild proposition till i denna fråga. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /93 beräkna 1.till Statens strålskyddsinstitut:Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag på , 2.till Bidrag till statensstrålskyddsinstitut ett reservationsanslag på , 3. till : Förvaltningskostnaderett reservationsanslag pä , 4. till : Kämsäkerhetsforskningett reservationsanslag på , 5. till ett reservationsanslag på1000kr. 6. till Visst intemationellt samarbete i fråga omkärnsäkerhet m.m. ett förslagsanslag på . Genomden pågående fastighetsdatareformen byggs ett nytt, för land och stad enhetligt, ADB-baserat fastighetsdatasystemupp. Systemet ersätter de manuellafastighets- och inskrivningsregistren. En försöksverksamhet i län påbörjades . Systemet togs där ibruk med rättsverkan den 1 januari1976. Reformarbetet har sedan genomförts i femåriga etapper. Den tredje etappenavslutas vid utgången av innevarande budgetår. beslöt om en fjärde och avslutande etappav reformen. Beslutet innebär attfastighetsdatareformen skall fortsätta i oförändrad takt efter den tredje femårsetappen och att reformen därmed skallkunna avslutas är 1995. har ca 3,3 miljoner fastigheter anslutitstill fastighetsdatasystemet, vilketmotsvarar av landets fastighetsbestånd. Systemet är infört i , , , ,, , ,och , , , , , , och Västernorrlandslän samt i delar av ,, och . Uppgifter om planer ochbestämmelser, koordinater samt taxeringsuppgifter finns dock redan i dagtillgängliga via terminal för hela landet. Centralnämndenför fastighetsdata (CFD) har ansvaret för genomförandet av fastighetsdatareformen i samverkan med främstdomstolsverket och statenslantmäteriverk. Chef för CFD är en generaldirektör. Vid CFD finns också enstyrelse. Generaldirektören är styrelsens ordförande. Inom CFD finns sju enheter, tekniska enheten,driftsenheten, fastighetsregisterenheten,inskrivningsregisterenheten, utvecklingsenheten, administrativa enhetenoch stabsenheten. CFD skall, förutom att genomföra reformen, ocksåsvara för driften av fastighetsdatasystemet.Vidare har CFD till uppgift att utveckla system och metoder som gör det möjligt att utnyttjafastighetsdatasystemet inom olika verksamhetsområden. Verksamheten är i huvudsak förlagd till ochsysselsätter där 180 personer. IKiruna och finns enheter för utvecklingsverksamhet m.m. medtillsammans 15 anställda. CFD bedriver också uppdragsverksamhet, såväl inomsom utom landet. Verksamheten beräknas innevarande budgetår omsätta ca 33 milj.kr. Uppdragsverksamheten underbudgetåren 1990/91-1992/93 framgär av följande sammanställning. Resultatav uppdragsverksamheten (1000-tal kr.) 1990/91 Utfall 1991/92 Beräknat 1992/93 Beräknat Prop.1991/92:100 Bil. Intäkter' Kostnader Resultat Balanserat resultat ' Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdetav utförda men ännu inte fakturerade tjänster. I kostnadema ingår avsättningar för osäkrafordringar och avskrivningar. 82590 992 89 607 000 85 849 235 95 155 000 1990/91 Utgift" 1991/92 Anslag" 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt' 1992/93 Förslag ■ Anslaget XI C 1. Anslaget skall främstfinansiera genomförandet av fastighetsdatareformen och driften avfastighetsdatasystemet. Beräknad ändring 1992/93 1.Systemutveckling 14 900 000 2.Reformgenomförande 20 800 000 3.Produktion 50 149 235 Summa 85 849 235 + 800000 + 1300 000 + 7 205 765 + 9 305 765 CFDföreslår att fastighetsdataverksamheten under /93 bedrivsenligt de riktlinjer som har fastställt. Det innebär att verksamhetenkoncentreras på att säkerställa en stabil och säker drift av fastighetsdatasystemetoch på reformgenomförande. Det är också viktigt att utveckla system ochmetoder för att öka utnyttjandet av fastighetsdatasystemet inom olikasamhällssektorer. Reformarbetet kommer under /93 att pågåi , , , , och Norrbottenslän. Antalet fastigheter anslutna till systemet beräknas efter budgetårets slutvara ca 3,8 miljoner, vilket motsvarar av fastighetsbeståndet. CFD beräknar ett ökat medelsbehov om . ioförändrat pris-och löneläge. Tillskottet behövs enligt CFD främst för ökade driftkostnadertill följd av det stigande antalet fastigheter som ingår i fastighetsdatasystemet.Vidare behövs ökade resurser för utvecklingsverksamhet m.m. Föredragandensöverväganden Prop.1991/92:100 Jagutgår i min beräkning av anslaget för CFD frän ett behov av ytterligare ""' "-- medel för densuccessivt ökande driften. Jag beräknar, efter en planenlig real minskningav administrationskostnaderna , anslaget för nästa budgetår till . Därvid har jag ävenberäknat . för ekonomiadministrativ utveckling. Chefen för har tidigare dennadag presenterat en försöksverksamhetsom innebär en ny beslutsordning och en förändrad finansieringsmodell för finansiering av investeringari anläggningstillgångar. CFD omfattasav denna försöksverksamhet. För investeringar i anläggningstillgångar beräknas CFD ta upp lån i riksgäldskontoretpå högst . Av dettabelopp beräknas . användas för lösen av återstående kapitalskuldhos statskontoret för ADB-utrustning som anskaffats t.o.m. innevarandebudgetår samt för lösen av ianspråktaget utrustningsanslag som kvarstår att amortera. Något särskiltutrustningsanslag för fastighetsdataverksamheten behövs inte längre. Jaghemställer att regeringen föreslår att till /93 anvisa ett förslagsanslag på . Detstatliga lantmäteriets huvudsakliga myndighetsuppgifter är att svara för fastighetsbildning, fastighetsregistrering ochframställning av allmänna kartor och annan landskapsinformation. Lantmäterietbedriver också uppdragsverksamhet iform av fastighetsvärdering, kartproduktion, flygfotografering,mätningar m.m. Verksamheten omsatte /91 totalt ca1 200 milj.kr. Härav svarade den avgiftsfinansierade verksamheten, främstuppdrag och fastighetsbildningsåtgärder,för ca 775 milj.kr. vilket motsvarar av den Återstoden finansieras genom anslag som huvudsakligen används för bidrag tillfastighetsbildningsverksamheten, fastighetsregistrering, framställning av allmänna kartor och annanlandskapsinformation samt rådgivningsverksamhet. Produktionen av allmänna kartor m.m. bedrivsenligt den tioåriga plan somriksdagen beslutade om och kompletterade . Detstatliga lantmäteriet omfattar statens lantmäteriverk, en överlantmätar-myndighet i varje län, de statligafastighetsbildningsmyndigheterna och en statligfastighetsregistermyndighet i varje län. är central förvaltningsmyndighetför frägor om fastighetsbildning,fastighetsbestämning, fastighetsvärdering, fastighetssamverkan,fastighetsregistrering, mätningsverksamhet och allmän kartläggning. har också samordnande uppgifterbeträffande ortnamnsfrågor och geografiska databaser. För att ge lantmäteriverket räd i frågor om deallmänna kartorna finns ett kartråd.Vidare finns ett ortnamnsråd som har till uppgift att stödja verket i arbetet med att främja ett ändamålsenligt ochvårdat ortnamnsskick. Verksamheten vid lantmäteriverket är i huvudsakförlagd till . En del avverksamheten är dock lokaliserad till andra orter. Produktion av den ekonomiska kartan sker också i , Luleåoch . I Ange har byggts upp en kartvärdscentral. I finns dels enenhet för upprustning av storskaligaregisterkartor, dels en enhet för produktion av tematiska kartor. I Lindesbergfinns en enhet för uppbyggnad av digitala databaser med geografisk information. I finns en enhetför uppdragsfinansierad produktion av kartor och en kartbutik. har som uppgift att inomlänet leda den verksamhet som skall skötas av de statligafastighetsbildningsmyndigheterna, utövatillsyn över mätningsverksamheten samt verka för samordning av grundläggande mätning och kartläggning.Överlantmätarmyndigheten tillhandahåller också lantmäteritjänster inomlänsstyrelsen. svarar förfastighetsbildningsverksamheten.Lantmäteridistriktet är fastighetsbildningsmyndighetens verksamhetsområde. Landet är indelat i 69lantmäteridistrikt. bildningsuppgifterfinns ytterligare 11 statliga fastighetsbildningsmyndighe- Prop.1991/92:100 ter, s.k. specialenheter, vilka arbetar främst med frågor medanknytning till Bil. 15 jord- och skogsbruk och infrastruktur. skall registreraförändringar i fastighetsför-hällandena. Det finns en statligfastighetsregistermyndighet i varje län. Det statliga lantmäteriet sysselsatte den 1 juli 1991ca 3 400 personer, varav ca 1000 vid lantmäteriverket. Utanför den nu beskrivna statligalantmäteriorganisationen, men underordnad denna i tillsynshänseende, finns 41kommunala fastighetsbildningsmyndigheter och 29 kommunalafastighetsregistermyndigheter. Lantmäteriets verksamhet är indelad ifyra program, nämligen (1) Uppdragsverksamhet, (2) Plangenomförande, (3)Landskapsinformation och (4) Försvarsberedskap. Medel tas innevarande budgetårupp under elfte huvudtitelns anslag D 1. Lantmäteriet, D2. Plangenomförande,D3. Landskapsinformation, D4. Försvarsberedskap och D5. Utrustning m.m.Dessutom tillförs programmet Landskapsinformation medel från niondehuvudtitelns anslag C5. Bidrag till skogsvärd m.m. Uppdragsverksamhetenbedrivs på affärsmässiga grunder. Verksamheten under budgetåren 1990/91-1992/93framgär av följande tabell. Resultat av uppdragsverksamheten (1 000-tal kr.) ' Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet avutförda men ännu inte faktureradeuppdrag. I kostnaderna ingår beräknat behov av avsättningar för osäkrafordringar, för realiserade prisförändringar i anläggningstillgångar och föratt tillgodoseavkastningskravet på statskapitalet. I intäkter och kostnader ingär intetransaktioner som görs vid köp och försäljning av tjänster m.m. intemt inom lantmäteriet. Iprogrammet Plangenomförande ingår bl.a. fastighetsbildningen, vilken sä gottsom helt finansieras med avgifter som tas ut enligt lantmäteritaxan(1971:1101). Avgifterna skall täcka lantmäteriets kostnader för verksamheten. Fastighetsbildningsverksamheten under budgetåren 1991/92-1992/93 framgår av följande tabell. Resultat av fastighctsbildningsverksamheten (1 000-talkr.) Prnn .IQOI/Q-lfin ' Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet avutförda men ännu inte faktureradeärenden. 1 kostnadema ingår beräknade avsättningar för osäkra fordringar, för realiseradeprisförändringar i anläggningstillgångar och för att tillgodose avkastningskravet på statskapitalet. Iprogrammet ingår vidare lantmäteriets medverkan i fastighetsdatareformen,rådgivning, fastighetsregistrering och lantmäteritjänster inom länsstyrelserna. Programmetomfattar framställning av grundläggande landskapsinformation i såväl analog somdigital form som skall täcka behov inom olika samhällssektorer.Huvudprodukterna utgörs av de allmänna kartorna, grundmaterial till dessa samtdatabaser med geografisk och kartografisk information. Verksamheten inomprogrammet omspänner hela kartläggningsprocessen. Här ingår bl.a. geodetiska,fotogrammetriska, kartografiska och datatekniska arbeten samt utvecklings- ochrådgivningsverksamhet. I verksamheten ingår också flygfotografering ochbildframställning såväl för den allmänna kartläggningens behov som för atttillgodose efterfrågan på flygbilder, ortofoton m.m. inom olikasamhällssektorer. Vidare ingär s. k. geodetiska riksnätsarbeten och särskildageodetiska projekt, bl. a. i form av internationellt forskningssamarbete. Programmetomfattar främst sekretessåtgärder i form av granskning av kartor ochflygbilder. Programmet omfattar dessutom sådana uppgifter som åliggerlantmäteriet för att tillgodose totalförsvarets behov av landskaps- ochfastighetsinformation. Uppgifterna gäller främst beredskapsplanläggning ochförberedelser för tryckning av kartor för totalförsvaret under beredskap och ikrig. Lantmäteriverketsanslagsframställning innebär i huvudsak att verksamheten drivs vidare ienlighet med de beslutade riktlinjerna för den pågående treårsperioden. tar på nytt upp önskemålet om att fåbilda bolag i den utomlands bedrivna uppdragsverksamheten och föreslår attregeringen hos inhämtar bemyndigande att fä besluta i sädana frägor. Lantmäteriverketanmäler vidare i sin anslagsframställning att arbete nu 60 pågårmed att åstadkomma den intressentfinansiering av uppbyggnaden av digitaladatabaser med framför allt den ekonomiska kartans innehåll som förordas i riktlinjerna för verksamheten. Ettsådant avtal har under hösten 1991slutits med avseende en femårsperiod. För att så snabbt som möjligtåstadkomma uppbyggnaden av fullständiga databaser kommer omprioriteringar inomden ekonomiska kartläggningen att bli nödvändiga även , dvs. efterutgången av nuvarande tioårsplan, med den anslagsnivå som gäller . Verket föreslår att . även nästa budgetårutgår till förlandskapsinformation för standardisering inom området geografiska informationssystem.