prop · GF0388 · 1991-12-31 00:00:00 — 17 § Filialen skall på anmälan avföras ur registret (avregislreras), om 1. delutländska förelaget träder i likvidation eller försätts i konkurs eller om av annat skäl förelagets eller filialens verksamhet skall upphöra enligl lagen i företagels hemland, 2.av annat skäl del utländskaföretagets eller filialens verksamhet skall upphöra enligt beslut av företagel, 3.filialen saknar behörigverkställande direktör och denna brist inte avhjälps ulan dröjsmål, eller 4.vid försök till utmätning avförelagels tillgångar i för fordran, som grundar sig på filialensverksamhet, borgenären inle fått full betalning och fordringen inle hellerdärefter har betalats. 18 §Om sådant förhållande som avses i 17§ 1 eller 2 inträder, skall verkställande direktören anmäla della till regislreringsmyndighe len. Anmälan kan också göras av annan behörig ställföreträdare för del utländska förelaget. Ifall som avses i 17 § 3 kan anmälan göras av den vars rält är beroende av alldel finns någon med behörighet att företräda filialen och i fall som avses i 17§ 4 av borgenären. 19 §Regislreringsmyndighelen kan även ulan anmälan avregislrera fili- 41 4 1991/92. alen, om del klarläggs allförelaget eller filialen har upphört med sin Prop. 1991/92: verksamheteller atl sådant fall som avses i 17 § 3 föreligger, eller om Bilaga 2 handlingarenligl 13 § inte sänts in lill regislreringsmyndighelen för någol av de Ivå senasieräkenskapsåren. 20§ Sker avregistrering, får det utländska företagel inle driva verksamhet iSverige genom filialen. Föravveckling av filialens verksamhet får anstånd medges med avregisl-reringen.Under avvecklingsliden skall firman tecknas med tillägg av orden "underavveckling". Kungörandeav uppgifter i registret 21§ Regislreringsmyndighelenskall ulan dröjsmål i Post- och kungöra vad som förs in i filialregislrel.En kungörelse som avser ändring i eil förhållande som har förts in iregistret skall endast ange ändringens art. 22§ Det som enligl denna lag harförts in i filialregislrel och kungjorts i Post- och , skallanses ha kommit lill tredje mans kännedom, om del inle av omständigheternaframgår all han varken kände till eller hade borl känna lill del som kungjorts. 23 §Föreståndare enligl 2 § andra siyckei får inle vara underårig, i konkurs eller underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligl 11 kap. 7 § . Näringsidkarenskall utfärda fullmakt för föreståndaren all i alla frågor, som rörverksamheten i , handla på näringsidkarens vägnar samt mottaga stämningför näringsidkaren och själv eller genom annan tala och svara för denne. 24 §Skrifilig anmälan om vem som är föreståndare och fullmakt för denne skall inges lill i det län där verksamheten huvudsakligen skall bedrivas. 25§ Beslut som avses i 15 § andra eller tredje stycket, 17 eller 19 §, 20 §andra siyckei eller 28 § får överklagas hos kammarrällen. Beslutenligl denna lag i andra fall får överklagas på del sätt och i den ordning somregeringen bestämmer. 26§ Föreskrifter om avgifter i regislreringsärenden enligl denna lag meddelasav regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 27 §Till böter döms den som, när föreståndare krävs enligt 2 § andra stycket, driver eller föreslår näringsverksamhet i ulan all anmälan har skett eller fullmakt ingetls enligl 24 §. 28 § Regislreringsmyndighelenfår vid vite förelägga verkställande direk- Prop. 1991/92: lör för filial atl fullgöra skyldighet atl Bilaga 2 1. göraanmälan enligl 14 § eller 18 § första stycket, 2. sändain handlingar enligl 13 § inom där föreskriven tid. Frågor om utdömande av viten prövas av regislreringsmyndighelen. 1.Denna lag träder i kraft den 1 juli1992, då lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt förelag all idkanäring här i riket skall upphöra alt gälla. 2.Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning lill sådan bestämmelse i lagen (1968:555) om rätt förutlänning och utländskt förelag all idka näring här i riket som ersatts genombestämmelse i den nya lagen, skall den nya bestämmelsen lillämpas. 3.Den nya lagen tillämpas ävannär filialen har registrerats enligl äldre bestämmelser. Sådan äldreregistrering skall anses som registrering enligl den nya lagen. 4.Näringstillstånd för ulomlandsbosall utländsk medborgare som meddelats enligl äldre bestämmelser skall gällasom anmälan enligl 24 §. 5.Ulomlands bosall svenskmedborgare som i bedriver näringsverksamhet vid den nya lagensikraftträdande skall göra anmälan och inge fullmaktenligt 24 §. 2 Förslagtill Prop. 1991/92: Lagom ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härigenomföreskrivs all 1 kap. 4 § bankrörelselagen (1987:617) skall ha följandelydelse. Nuvarandelydelse' Föreslagen lyddse 1.efler tillstånd av regeringendriva bankrörelse från avdelningskontor med självständig förvaltning (filial)eller 2.efler anmälan lillfinansinspektionen driva verksamhet, som huvudsakligen avser representationoch förmedling av banktjänster, från kontor eller annat fast driftställe (represenlationskonlor). Enbank får efler lillslånd av regeringen eller, efler regeringens bemyndigande,finansinspektionen inrätta filial i ullandel. Tillståndlill filialetablering enligl första stycket 1 och andra stycket skall lämnas omden planerade rörelsen kan antas komma alt uppfylla kraven på en sundbankverksamhet. Bestämmelser om en banks förvärv av aktier eller andelar iutländska bankföretag finns i 2 kap. 6 § första stycket. Förutländska bankers verksam- För utländska bankers verksam het genom filial i gäller be- hel genom filial iSverige gäller be slämmelserna i denna lag i tillämp- stämmelserna i denna lag i tillämp liga delar. 1 övrigl gäller för sådana liga delar. I övriglgäller för sådana företaglagen (1968:555) om rält för företag lagen (1992:000) om iit- utlänning och utländskt förelag att ländska filialer m. m. idka näring här i riket. Dennalag träder i kraft . 'Enligt prop. 1991/92:37. -Senastelydelse 1990:821, 44 3 Förslag till Prop. 1991/92: Lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse Härigenomföreskrivs atl 2 kap. 7 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse skall haföljande lydelse. Euutländskt förelag får efter tillstånd av finansinspektionen driva värdepappersrörelsefrån avdelningskontor med självständig förvaltning (filial). Tillståndtill filialetablering skall lämnas om företagel slår under tillsyn av myndigheteller någol annat behörigt organ i hemlandet och den planerade verksamhetenhär i landet kan antas komma all uppfylla kraven på en sundvärdepappersrörelse. Förverksamheten i filialen gäller För verksamheten i filialen gäller beslämmelsernai lagen (1968:555) beslämmelserna i lagen (1992:000) omrätt för utlänning och utländskt om utländska filialer m. m., om inte företagatl idka näring här i riket. annat följer av denna lag. om inle annat följer av denna lag. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1988:606) om finansbolag Härigenom föreskrivs alt 2 a och 5 a §§ lagen (1988:606)om finansbolag skall ha följande lydelse. Prop.1991/92: Bilaga 2 Tillstånd krävs för elt utländskt företag som driverfinansieringsverksamhet under de förulsällning-ar som anges i 2 § förslå ochandra styckena. Vad som sägs i 2 § första stycket 3 och 4 skall gälla värdet avde tillgångar som omfattas av den bokföring som avses i 23 § lagen (1968:555)om rätt för utlänning och ullänskt företag att idka näring här i riket. Tillståndkrävs för ett utländskt förelag som driver finansieringsverksamhet under de förulsällning-arsom anges i 2 § första och andra styckena. Vad som sägs i 2 § första siyckei 3och 4 skall gälla värdet av de tillgångar som omfallas av den bokföring somavses i 11 § lagen (1992:000) om utländska filialer m.m. 5a§-Tillslånd för elt utländskt förelag får meddelasendast om 1.verksamhetendrivs från avdelningskontor med självständig förvaltning (filial), 2.förelaget isill hemland driver finansieringsverksamhet och där slår under tillsyn avmyndighet eller annal behörigt organ, 3.förelaget inleär olämpligt all driva finansieringsverksamhet här i landet, och 4.verksamhetenkan antas inte bli till skada för det allmänna. gäller beslämmelserna i denna lag i lillämpliga delar. Ettföreläggande enligl denna lag får riktas såväl mol ett utländskt förelag som molden som här i landet är verksam för förelagels räkning. I övrigl gäller lagen(1968:555) om rätt för utlänning och utländskt förelag att idka näring här iriket. gäller bestämmelserna i denna lag i lillämpliga delar. Eltföreläggande enligl denna lag får riktas såväl mot ett utländskt företag sommot den som här i landet är verksam för företagels räkning. I övrigl gällerlagen (1992:000) om utländska filialer m. m. Dennalag träder i kraft . ' Senastelydelse 1991:1024. - Senaste lydelse 1991:1024. 5 Förslag till Prop. 1991/92: Lagom ändring i lagen (1950:272) om rätt för utländska försäkringsföretagatt driva försäkringsrörelse i Härigenomföreskrivs all 4§ lagen (1950:272) om rätt för utländska försäkringsföretag altdriva försäkringsrörelse i ' skall ha följande lydelse. Generalagentenskall vara bosatt Generalagenten skall vara bosalt här i riket. Han får inlevara under- här i landet. Han får inle vara un-årig eller i konkurs ellerha förvalla- derårig eller i konkurs eller ha förre enligl 11 kap. 7 § . vallare enligt 11 kap. 7 § föräldra-Om han är utländsk medborgare balken.gäller bestämmelserna / lagen (1968:555) om räll jor utlänning ochutländskt företag att idka näring här i riket. Generalagenlurmå även innehavas av svenskt aktiebolag eller ömsesidigt försäkringsbolageller ock av svenskt handelsbolag, vars samtliga bolagsmän äga behörighet enliglvad i första stycket sägs. För fullgörande av de skyldigheter, som åliggageneralagent, svare i förra fallet envar styrelseledamot och i det senare envarbolagsman, som ej är enbart kommanditdelägare. Dennalag träder i kraft . Bilaga3 Utdrag ur protokoll vid sammanträde , regeringsrådet , juslitierådet IngerNyström. Enliglprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådels yllrandeöver förslag lill 1.lag om utländska filialer m.m., 2.lagom ändring ibankrörelselagen (1987:617), 3.lagom ändring i lagen (1991:981)om värdepappersrörelse, 4.lag om ändring i lagen (1988:606)om finansbolag, 5.lag om ändring i lagen(1950:272) om rätt för utländska försäkringsförelag att drivaförsäkringsrörelse i . Förslagen har inför lagrådet föredragils av hovrättsassessornMargareta . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om utländska filialer m. m. föreslagna lagen finns regler om formerna för näringsverksamhet som bedrivsi av utländska förelag och av fysiska personer som är bosalla iullandel. Den viktigaste förändringen i förhållande lill vad som fn. gäller enligllagen (1968:555) om räll för utlänning och utländskt förelag all idka näringhär i riket (i det följande kallad lag) är all kravet pånäringstillstånd avskaffas och ersätts med elt registreringsförfarande. Förutländska förelag synes dock regislreringsförfarandet vara frivilligt i denmeningen atl någon sanktion inle kan riktas mol elt företag som avslår från altanmäla lill regislreringsmyndighelen all del bedriver näringsverksamhet här.Även i övrigt synes de föreslagna reglerna ge föga underlag för ingripande motett här verksamt utländskt förelag som underlåter all registrera sig. Bedrivsnäringsverksamhet i av en i ullandel bosall fysisk person, skall del enliglförslaget finnas en i bosalt föreståndare med ansvar för den härbedrivna verksamheten. Skriftlig anmälan om vem som är föreståndare skall ingestill . Den som, när föreståndare krävs, driver eller förestårnäringsverksamhet i utan alt anmälan har skett döms enligl förslagettill böler. Lagrådet har inget allerinra mol all det nuvarande kravet på närings tillstånd upphävs. En övergång från elt tillslåndssystem förenat med sanktioner om tillstånd inte har meddelats eller om villkor som kopplats till tillståndet överskrids lill enbart ett registreringsförfarande kräver emellerlid ingående överväganden. En grundläggande uppgift är all klar lägga vilka syften registreringen skall tillgodose och hur dessa syften skall uppnås. I sistnämnda hänseende måste ställning tas lill behovet av sank tioner, om registreringsskyldigheten inle fullgörs på föreskrivet sätt. Enannan principfråga är i vad mån en utländsk näringsidkares rättsliga Prop.1991/92: 88 slalus bör påverka registreringssystemels utformning. Frågan gällernär- Bilaga 3 mare bestämt om del är motiverat att ha ett syslem förnäringsverksamhet som bedrivs av en i utlandet bosatt fysisk person och elthelt annat för verksamhet som bedrivs av ett utländskt aktiebolag, handelsbolageller liknande rättssubjekt. Del ligger i sakens natur atl en för olikaförelagsformer gemensam reglering är lättare alt tillämpa och svårare atlutnyttja illojalt än om två olika system väljs. Att skilda rättssubjekt iprincip behandlas enhetligt hindrar inle atl särregler vid behov införs påenstaka punkter. ' Denu nämnda frågorna är inle tillräckligt analyserade i remissprolokollet. Valdalösningar beträffande t. ex. registrering, redovsiningoch sanktioner gerdelvis intryck av att ha flyttats över års lag ulan mer ingåendeöverväganden. Liknande kritik kan riktas mol all uppdelningen lagmellan å ena sidan förelag och å andra sidan fysiska personer har behållits. Delanförda ger vid handen all del remitterade förslagel inte är fritt fråninvändningar. Lagrådet vill emellerlid inle gå så långt som all föreslå en genomgripandeomarbetning av lagförslaget. Detla får därför godtas i sina huvuddrag och kan med beaktande av lagrådels i del följande lämnade synpunkter läggas lillgrund för lagstiftning. Enligtförsta stycket gäller lagen formerna för näringsverksamhet som bedrivs iSverige av utländska företag och utomlands bosatta svenska eller utländskamedborgare. I andra stycket definieras begreppet utländskt förelag. Enligldenna definition som i sak överensstämmer med vad som gäller enligl 1 §tredje siyckei lag avses med utländskt förelag en juridisk personsom är bildad enligl lagen i en främmande stal. Ispecialmoliveringen anges all begreppet juridisk person skall bedömas enliglsvensk rättsordning. Under den nya lagens tillämpning faller således sägs detvidare alla utländska sammanslutningar och inrättningar som enligl densvenska rättsordningen kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter. Altbedömningen, huruvida eil utländskt förelag utgör en juridisk person eller inle,skall ske på grundval av den svenska rättsordningen kan enligl lagrådets meninginle utläsas av lagtexten. Denna ger närmast vid handen all frågan, om detutländska förelaget är en juridisk person, skall lösas enligt den rättsordningsom gäller i den främmande staten. Av förarbetena lill motsvarande bestämmelsei lag synes också framgå all den utländska rättsordningen avsettsvara avgörande vid bedömningen av om ett utländskt förelag skall anses som enjuridisk person (se prop. 1968:98 s. 128 och 148 0- Detanförda leder lagrådet lill slutsatsen all den i del remitterade försla gel valda definitionen på utländskt företag är olämplig, om svensk rätts ordning avses vara avgörande för frågan om en juridisk person bildals. Åsyftas den ispecialmotiveringen angivna ordningen bör lagtexten formu- Prop. 1991 /92:88 leras om. Somframgår av det remitterade förslaget finns del utländska företagsformer som enliglsvensk rält skulle betraktas som juridiska personer men som inte tillerkännssådan ställning enligl den främmande statens rättsordning. Även del omvändafallet kan förekomma. Det är därför inle helt lätt all med utgångspunkt i begreppetjuridisk person definiera vilka utländska förelag som skall omfallas av den nyalagen. Rent allmänt synes det också kunna sällas i fråga om ett i så mångahänseenden svårbemästrat begrepp som juridisk person är ägnat att ligga lillgrund för bestämning av tillämpningsområdet för en inlernationelll inriktadlagstiftning. Eusäll alt lösa del föreliggande problemet kan enligt lagrådets mening vara attavslå från en uttrycklig definition på utländskt företag. Av 1 § första stycketi lagförslaget får nämligen anses följa all eil utländskt företag är någon som utan all vara fysisk person eller svenskt förelag bedrivernäringsverksamhet i . Med hänsyn till lagens utformning i övrigt synesdenna negativa bestämning av utländskt förelag vara tillfyllest. Därvid är allbeakta bl. a. de möjligheter som enligl 2 § tredje och fjärde styckenaföreligger för regeringen all undanta vissa utländska förelag från kravet påfilial. Lagrådetförordar mol bakgrund av del anförda atl 1 § andra siyckei slopas. Idet remitterade förslagets tredje stycke finns en allmän bestämmelse om atlföreskrifter om näringsverksamhet i också skall gälla för verksamhetsom omfattas av den nya lagen. Enligt specialmotiveringen innebär denna bestämmelsebl.a. atl de rättssubjekt som omfallas av den föreslagna lagen är underkastadereglerna om bokföring i bokföringslagen (1976:125, BFL). förelag som bedriver verksamhet genom filial, finnskompletterande regler om bokföring i 11 13 §§. Några sådana bestämmelserfinns däremot inle för näringsverksamhet som bedrivs av en i utlandet bosallfysisk person. Del kan diskuteras om den allmänna hänvisningen i 1 § tredjestycket ger fysiska personer tillräcklig vägledning om hur bokföringsskyldighetenskall fullgöras. Somanförs i specialmotiveringen synes det i och för sig klart att BFL:s reglerskall tillämpas på verksamhet som bedrivs här av en i utlandet bosall fysiskperson. Bedrivs verksamheten enbart i Svergie gäller BFL rimligen fullt ul.Tvekan kan emellerlid uppslå om en näringsidkare, som bedriver verksamhet såvälinom som utanför , skall låta all verksamhet omfattas av BFL:s reglereller om BFL bara skall gälla den svenska delen av verksamheten. Såvitt lagrådet förslår ärdel inle möjligt all kräva all om löpande bokföring och arkivering skall lillämpas på verksamhet som en i utlandet bosatt person bedriver i utlandet. Denna del av BFL:s regelsystem lar bara sikte på verksamheten i . Beslämmelserna i BFL om årsbokslut är dock av någol annorlunda karaktär. Det skulle därför kunna hävdas all den föreslagna regeln i I § tredje stycket medför en skyldighet för näringsidkaren all upprätta årsbokslut enligl BFL för hela verksamhe- 50 len.Huruvida lagtexten ger utrymme för en så långtgående redovisnings- Prop.1991/92: skyldighetför en enskild näringsidkare måste dock betecknas som högst Bilaga 3 ovisst.Någol motsvarande krav uppställs inte för utländska förelag (jfr 13§ första stycket). Trots all lagförslaget vad gäller fysiska personer inte innehållernågra bestämmelser om filialredovisning, talar därför åtskilligt förattsådana näringsidkares skyldighet att tillämpa BFL även såvitt avser årsbokslutendast omfattar den svenska verksamheten. Denberörda osäkerheten om hur en fysisk person skall fullgöra sin bokföringsskyldighetbör undanröjas. En möjlighet som kan komma i fråga är all komplettera lagtextenmed en uttrycklig föreskrift om all näringsverksamheten i skall ha enegen bokföring som är skild från verksamheten i ullandel. Av den allmännabestämmelsen i 1 § tredje stycket följer då all BFL blir tillämplig på densvenska delen av verksamheten. Ett praktiskt argument för en sådan lösning äratt en i utlandet bosatt fysisk person under alla förhållanden torde varaskyldig alt i sin svenska självdeklaration avseende inkomstskatt lämna en på BFLbaserad redovisning för den svenska verksamheten. Ändringen medför dessutom denfördelen att samma redovisningsprinciper kommer all gälla för utländskafysiska personer som för utländska förelag. En komplettering av den föreslagnalagen med denna inriktning synes böra övervägas. Anmärkaskan slutligen att om som lagrådet förordat 1 § andra stycket slopas blirparagrafens tredje stycke enligt del remitterade förslagel i stället andrastycket. Idenna paragraf anges i vilka två olika former den aktuella näringsverksamhetenskall bedrivas, nämligen genom en filial lill del utländska förelaget (förstastycket) eller, vid näringsverksamhet bedriven här av ulomlands bosall fysiskperson, under ledning av en i bosatt föreståndare (andra stycket). Genomtredje siyckei ges regeringen räll all för viss typ av verksamhet och på visstvillkor meddela föreskrifter om undanlag från de krav som har uppställts i detvå första styckena. Fråga är här om generella, normgivande föreskrifter. Fjärdestycket är däremot en dispensbeslämmelse. Den ger en möjlighet för regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer all om del finns särskilda skäl medgeundanlag från samma krav. Tillämpning av denna bestämmelse kan komma i frågaendast i enskilt fall. Den i lagtexten inskjutna begränsningen, "för särskillfall", framstår med hänsyn härtill som en dubbelreglering. Lagrådetföreslår därför all del citerade får utgå ur lagtexten. 1denna paragraf uppställs vissa krav beträffande verkställande direktören förfilialen. Han skall bl.a. vara bosall i , om inle regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer "för särskill fall" tillåter annal. Bestämmelsen finns igällande lag och överensstämmer med Prop. 1991/92:88 reglerna i 8kap. 4 § aktiebolagslagen (1975:1385). Samma innehåll åter- Bilaga 3 finnsi 79 § aktiebolagslag och, beträffande styrelseledamot eller avstyrelsen bemyndigad bolagsförelrädare, aktiebolagslag. 1lagtexten anges inle någon grund eller restriktion, t.ex. krav på atl del skallfinnas särskilda skäl, som ledning för tillämpningen av den berörda dispensregeln.Denna obegränsade dispensmöjlighel innebär all en av beslutadbestämmelse om verkställande direktörens bosättning i delvis kan kommaalt sällas ur spel. En sådan lagstiftningsteknik är enligl lagrådels mening ej invändningsfri.Del får emellerlid förutsättas att regeringen eller vederbörande myndighet ärrestriktiv med all tillåta en avvikelse från huvudbestämmelsen. Med hänsynhärtill och framför alll lill all motsvarande dispensregel finns i akliebolagslagstifning-envill lagrådet inte i della sammanhang molsälla sig den föreslagna regleringen. Enliglförevarande paragraf kan vidare den som är underkastad näringsförbud inle varaverkställande direktör för en utländsk filial. Av 8 § andra siyckei följer all dellaockså gäller beträffande vice verkställande direktör. Som framgår av remissprolokollethar övervägts om inle den nu angivna regleringen i stället borde las in i lagen(1986:436) om näringsförbud. Den valda placeringen har emellerlid motiverats avatl del med hänsyn lill filiallagens speciella karaktär är av värde all därkunna direkt utläsa vilka krav som uppställs på en verkställande direktör ochvice verkställande direktör. Lagenom näringsförbud innehåller i 6 och 7 §§ detaljerade och till synes uttömmanderegler om vad den som är underkastad näringsförbud inte får göra. 1 6 § förstastycket 5 föreskrivs bl.a. all den som har näringsförbud inte får varaverkställande direktör eller vice verkställande direktör i eil aktiebolag.Intresset av all upprätthålla en konsekvent systemalik i lagstiftningen talarstarkt för alt motsvarande reglering beträffande verkställande direktör ochvice verkställande direktör för en utländsk filial också tas upp inäringsförbudslagen. Lagrådet har dock förståelse för det i remissen anfördamotivet för atl låla regleringen få sin plats i filiallagen och anser förslageti delta hänseende godtagbart. Som lagrådet strax återkommer lill finns redanexempel på liknande specialreglering. Särskill med tanke på den närasläktskapen mellan den berörda föreskriften i 9 § i lagförslaget ochbestämmelsen i 6§ första siyckei 5 näringsförbudslagen bör emellertid i densistnämnda lagen för tydlighets skull las in en erinran om regleringen ifiliallagen. Delsagda gäller också i fråga om motsvarande regel i 23 § första stycket i lagförslagetavseende föreståndare. Ienlighet med del anförda får lagrådet föreslå alt som ett andra stycke i 6 §lagen om näringsförbud införs en bestämmelse av följande lydelse: