prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 1 de flesta krävs förstärkning avkapacitet att planera och genomföra insatsema och effektivare utnyttjaknappa resurser. För att stärkamiljömedvetande och miljökunnande krävs såväl stöd till forskning och utbildning som förbättrad information. Jag vill i detta sammanhang betonavikten av nära samarbete mellan regeringen, SIDA, BITS och SAREC, inte minst när det gäller insatser genominteraationella organisationer. Människors möjligheter till deltagande och inflytande i den politiska beslutsprocessen är en annan viktig faktor förframgång. 1 detta arbete kan ökadesatsningar på miljöundervisning och miljöutbildning spela en viktig roll,liksom enskilda organisationers arbete för att stärka miljöopinionen iu-länderna. Svenska enskilda organisationer har i ökad utsträckning engageratsig i miljöarbetet. Inom anslagsposten för folkrörelser och enskilda organisationerkan stöd utgå även för miljöinsatser. Däratöver beviljas medel till intemationella organisationer och i några fall även direkt tillvissa organisationer i våra huvudmottagarländer. Jag vill också framhålla vikten av att utnyttjakompetens och kapacitet på miljöteknikområdet inom den svenska resursbasen. Totalt utbetalades under /91 198milj.kr. Den utgående reservationenuppgick till 66,6 milj.kr. främst beroende på förseningar i industriellamiljöinsatser. Formerna för verksamheten inom den relativt nyaanslagsposten gör den till ett värdefullt komplement tillövrigt bistånd. Resultaten av flera insat ser tyder på att dessa är väl valda. Jag föreslår därför att anslagettill Särskilda miljöinsatser höjs med 15 milj.kr. till 250 milj. kr. Särskildaprogram Prop.1991 /92:100 AnslagspostenSärskilda program är avsedd att vara ett komplement till i 'l- första hand det övriga biståndet genomSIDA. Syftet är dels att särskih uppmärksamma ämnesområden där initiativoch utökade insatser är specielltangelägna, dels att främja metodutveckling för biståndsverksamheten. finaniseras även insatsförberedelser och resultatvärdering.Medlen bör kunna användas för särskilda initiativ såväl i enskilda länder som iregioner och i interaationella sammanhang. Följande områden ingår i Särskilda program:energi, hälsovård, handikapp,AIDS-bekämpning, befolkningsfrågor, kvinnofrågor, kultur och massmedia, försöksverksamhet och metodutvecklingsamt insatsförberedelser och resultatvärdering. Verksamheten inom deämnesinriktade delposterna böromfatta insatser med anknytning till det långsiktiga utvecklingssamarbetet,såväl bilateralt som mukilateralt. Världen över växer insikten om attbefolkningsökningen utgör ett stort hinder för de fattigaste länderaasutveckling. På många håk i tredje världen blir följden överbelastningpå miljö och naturresurser. De närmaste decennieraakommer att innebära ytteriigare befolkningstillväxt med tilltagandeföljdverkningar. Eftersom hög befolkningsökning både är orsak tilloch resultat av fattigdom måsteproblemet angripas både som en integrerad del i olika utvecklingssatsningar och genom särskilda insatser. Entredubbling av anslagstilldelningen till delposten befolkningsfrågor harmöjliggjort en rad nya insatser.För /93 föreslår jag att beloppet höjs ytterligare. HIV-AIDS håller i vissa delar av på attutveckla sig till det största hindret för utveckling. Det oerhördamänskliga lidandet växer, detta i länder som redan är hårt provade av fattigdomoch krig. SIDA har under en följd av årgivit högsta prioritet åt AIDS-bekämpning. Stöd ges på flera olika nivåer ochgenom en mängd olika kanaler. Under Särskilda program finaniseras en rad insatser, från forskning föratt förbättra testmetoder till enskilda organisationers sociala arbete idrabbade regioner. Stödet till () globala AIDS-program är den största enskilda insatsen underSärskilda program. Under rabriken hälsovård finansieras olikainsatser i samarbete med svenska ochinteraationella organisationer. Även här pågår viktiga samarbeten med WHO, bl. a. stödjer SIDA de särskildaprogrammen för primärhälsovård och läromedelsproduktion. Att handikapp getts en egen rabrik är ett led ien strävan att synliggöra behovet av särskilda insatser för handikappade itredje världen. Beräkningar finns om att 350 miljoner människor itredje världen lever med någon slagshandikapp. Endast av dessa kommer i åtnjutande av rehabilitering i någon form. Under Särskildaprogram ges stöd tillWHO:s omfattande program för bybaserad rehabilitering. Över försöksverksamhet och metodutveckling ges också stödtill specialundervisning av handikappade. I världensfattiga länder är det ofta kvinnoraa som bär den tyngsta bördan. SIDA:s strävan är att hänsyn tillkvinnoraas situation skall finnas med i hela det landprogrammeradebiståndet. DelpostenFörsöksverksamhet och metodutveckling möjliggör projekt . 1991/92: 100 avmer experimentell karaktär. Målsättningen är att identifiera, utveckla Bil. 4 och sprida kunskap om lämpliga metoder ochtekniker inom olika sektorer som prioriteras inom det svenska biståndet.Stöd bör i första hand ges för insatser i SIDA;s programländer. Jag välkomnar den rationalisering av verksamhetensom SIDA eftersträvar bl. a. genom att koncentrera verksamheten tillstörre sammanhållna program. Ett närasamarbete med SAREC och BITS är av största vikt eftersom insatserna gränsartill både forskning och utbildning. Ett betydandeantal av pågående projekt genomförs i samarbete med olika FN-organ. Mot bakgrand av aktiva engagemang för förbättringar av de interaationella organisationeraasverksamhet inom och utom FN-systemet finner jag det motiverat att insatsergenom olika FN-organ bedöms även i detta perspektiv. Denna aspekt bör bevakas isamråd med . Jag beräknar medelsbehovet under Särskildaprogram till 380 milj.kr. under /93. Rekrytering och utbildning av fdltpersonal Antaletkontraktsanställda genom SIDA föratses minska. Personalbistånd har i ökad utsträckning kommit att bedrivas avpersonal i av , myndigheter etc. Vid sidan av dessa kategorier finnsbl.a. bilaterala - och multilaterala biträdande experter samt korttidsanställdpersonal. Över 200 studenter vid ett 30-tal institutioner har inom ramen för det särskilda resursbasprogrammetfått möjlighet att utföraprojektarbeten i . SIDA arbetar för att förstärka mottagarländernasresurser att själv handla upp och anställa utländsk personal. Avtal har ingåttsmed . och är andra länder där denna modell kanprövas. Personalbiståndet fortsätter att vara en viktigresurs i utvecklingssamarbetet. Jag anser det angeläget att erfarenheteraafrån de olika personalkategorierasarbete i systematiskt återförs i utvecklingssamarbetet. Utvecklingoch stärkande av mottagarländemas egen rekryteringsverksamhet och insatser för att föryngrabiståndsarbetarkären är andra angelägna områden. () har på uppdrag granskatekonomi och arbetsfördelning mellan SIDAs förberedande utbildning avbiståndspersonal och utbildningen vid U-centram. Utredningen konstateraratt SIDA måste klargöra sin roll i förberedelseutbildningen tydligare. SIDAbör enligt utredningen koncentrera sig på att genomföra strategiskt väsentliga delar och i övrigt utveckla sinkompetens som beställare avbiståndsutbildning. RRV påpekar att den ekonomiska redovisningen och uppföljningen måste förbättras.Utredningen har skickats på remiss för synpunkter från en vidare krets. Rapporten och synpunkter från remissförfarandetförväntas ge underlag för ett mer samlat ställningstagande tikutbildningsfrågoraa inom bistån det. Ett ställningstagande till SlDA:s förslag om att aka utbildningskostna- 177 12 1991/92. der för personal skak redovisasunder ett anslag snarare än under olika Prop. 1991/92:100 projekt får därför också anstå. Jag förordar att45 milj.kr. avsätts för anslagsposten Rekrytering och utbildning av fältpersonal. Rekrytering och ulbildning inommultilaterala området redovisas under anslaget C 1. Bidrag tillinteraationeka biståndsprogram. Dennaanslagspost upptar bl a skatter och sociala avgifter för fältpersonal som erläggs i samt vissa övriga kostnaderför faltpersonal. Kostnader för tidsbegränsad handläggning avsäkerhetsfrågor (konsukarvoden och entemporär förstärkning för södra ) får även finansieras frånanslagsposten. Vidare får kostnader för säkerhetsarrangemang m. m. bestridasfrån anslagsposten intill ett belopp om . Det totala medelsbehovetför /93 beräknas därmed till 52 milj. kr. Föratt skapa förståelse och engagemang för u-länderaas situation krävs att en bred och omfattande u-lands- ochbiståndsinformation bedrivs. Det av angivna målet föru-landsinformationen om "att utveckla människors kunskaper om ochintresse för u-länderaas utveckling. Därmed kanengagemanget för intemationella solidaritetspolitik fördjupas" ligger fast. Inte minst är det viktigtatt nå ut med u-landsinfor-mation när ekonomi präglas av problemoch intresset för omvärlden i hög grad koncentreras till de omvälvandehändelsema i liksom till den europeiska integrationen. SIDA har enhuvuduppgift att informera om de insatser som görs på biståndsområdet men ocksåatt söka förstärka förståelsen föru-länderaa och deras situation. De övriga biståndsmyndigheteraa, SAREC,BITS och har också en viktiguppgift att fylla i defta avseende, inte minst när det gäller informationom deras egen verksamhet. har särskilt mandat att forska och sprida kunskap om Afrika.Sandö U-centram fullgör en viktig utbildningsinsats inom biståndet. Ävenfolkrörelser och enskilda organisationerhar centrala roller i informationsarbetet på u-lands- och biståndsområdet.Information om andra länder och kulturer är också ett verksamt medel mot tendenser till främlingsfientlighet och rasism i vårtsamhälle. Vad gäller SIDAs informationsverksamhet bör denfrämst avse informa tion om SIDAs utvecklingssamarbete men också om förhållandena i u-län derna. Den inriktning av informationsarbetet som SIDA presenterar i sin fördjupade anslagsframställning förtreårsperioden finner jag riktig. Sko lorna är en unik möjlighet att få ut det internationella budskapet och få ett tidigt engagemang för utvecklingsfrågor. Jag välkomnar därför SIDAs initiativ till en treårig försöksverksamhet med åttaregionansvariga för internationaliseringen avundervisningen. Men jag vill också understryka vikten av att söka sprida intresset även till andra grapper isamhället och 178 öka deras u-landsintresse och grandläggaett kanske livslångt u-landsenga- Prop. 1991/92:100 gemang. Jag vill därför understryka SIDAs strävan att med olika typerav Bil. 4 insatser också nå ut till dessa grapper som t ex jouraalister,lärare, biblioteksfolk m. fl. Det ärockså angeläget att SIDA i sin informationsverksamhet anpassar metoderaa till de förändringar som sker i sättet att nå ut med budskapi ett samhälle där konkurrensen om uppmärksamhet, engagemang och tid blir alltstarkare. Jag finner det värdefukt att SIDA, övriga biståndsmyndigheter,folkrörelser och enskilda organisationer fortlöpande samråder och utbyter erfarenheter om informationsverksamheten. för stöd tik folkrörelser och andra enskilda organisationer harjag redovisat mina överväganden vadgäller medelstilldelning och målsättning för dessa organisationer. Jag förordar att 25 milj. kr. avsätts föranslagsposten Information genom SIDAvarav 5 milj.kr. avsätts tillregeringens disposition för särskilda informationssatsningar. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna de riktlinjer och bidrag för utvecklingssamarbete genomSIDA somjag förordat i det föregående. 2.bemyndiga regeringen att göra de utfästelser och åtaganden somjagföreslagit i det föregående, 3.till Utvecklingssamarbetegenom SIDA för /93 anvisa ett reservationsanslag på . 1 793 014 784 1 560 500 000 1 973 000 000 1 972 350 000 2 114 500 000 Under anslaget anvisas medel för u-landsforskninggenom styrelsen för u-landsforskning (SAREC), tekniskt samarbete och u-kreditergenom beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), gäststipendie- ochutbytesprogram genom , stöd till näringslivsutvecklinggenom och ,projektbistånd till vissa länder, särskilda insatser i skuldtyngda u-ländersamt utredningar m. m. Andra biståndsprogram budgetåren 1991/92-1992/93 (milj.kr.) Prop.1991/92:100 -------------------------------------------------------------------------------------------- Bil. Anvisat Förslag Förändring 1991/92 1992/93 1992/93 U-landsforskning 395,0 425,0 30,0 BITS verksamhet, därav -75,0 -170,0 Stöd till ekonomiska reform- Utredningar m. m. 1) expertutbytet om 4,5milj. har tidigare anvisats under delposten för tekniskt samarbete genora BITS 2)inkluderar ävenmedel för bistånd för näringslivsutvecklingsora tidigare finansierats under anslaget III C 2. Utvecklingsbistånd genomSIDA inom såväl landramar som inom anslagsposten förregionala insatser i . Dessutom har medel som tidigare anvisats under delpostentekniskt saraarbete genom BITS beräknats under dennaanslagspost. SARECsverksamhet innefattar stöd till forskning i och forskarsamarbete med länder i , och ,bidrag tik interaationella forskningsprogramsamt stöd till svensk u-landsforskning. SAREC föreslår att 480 milj.kr.anvisas för verksamheten /93. Efter att ha ökat snabbt under växteSAREC:s anslag endast måttligt /92. SAREC söker innevarande budgetår konsoli dera verksamheten och i detta syfte genomförs bl. a. en intera omorganisa tion. 1 forskningsprogrammet gerSAREC fortsatt prioritet åt det bilaterala forskningsstödet. Denna samarbetsformär nu något större än stödet till internationella forskningsprogram, som dockäven i fortsättningen kom mer att spela en viktig roll iforskningen om utvecklingsproblem. utgör stödet tik svensk u-landsforskning av SAREC:s 180 SAREC anser att en godbalans mellan dé olika stödformeraa Prop. 1991/92:100 råder. Den viktigaste målsättningen vid utformningen avdet bilaterala forskningssamarbetet är utveckling av nationellforskningskapacitet i mottagarländerna. 1 detta arbete engageras i högutsträckning svenska institutioner viduniversitet och högskolor. SAREC:s erfarenheter från denna typ av samarbete är i huvudsak goda, och antaletsamarbetsavtal mellan svenska forskningsinstitutioneroch u-landsinstitutioner uppgår nu till drygt 140. Som ett led i strävanatt rationalisera verksamheten avser SAREC att något minska antalet enskildainsatser. Stödet till interaationella forskningsprogram avser främst stöd till forskning inom områdena hälsa och jordbrak. Våren 1991fattade regeringen beslut om fortsatt stöd tillVäridshälsoorganisationens (WHO) tre programför forskning om tropiska sjukdomar, mänsklig reproduktion och primärhälsovård.Vidare stödjer SAREC genom den konsultativa grappen för jordbraksforskning(CGIAR) ett tiotal forskningsinstitut på jordbraks-området. SAREC ser det som en viktig uppgift att samordnaoch skapa en lämplig balans mellan de olika stödformerna tik svensku-landsforskning. SAREC fortsätter att ge projektstöd och stöd till forskningsmiljöer.SAREC har även arbetat vidare medtiksättningen av de högre forskartjänsterna vid de svenska universiteten. Fyraprofessurer och två forskartjänster har tillsatts inom miljöområdet, utvecklingsekonomi ochstatskunskap. Som ettkomplement tik det ordinarie intemationella och bilaterala stödet tillfördes SAREC 60 milj. kr. till ettsärskilt program för forskning omHIV/AIDS för treårsperioden /89-1990/91. beslutade att ge programmet en fortsättning och anslog till detta ändamålytterligare 30 milj.kr. Inom programmet har uppmärksammade resultat presenterats bl.a. rörande vaccin motHIV-2. Föratom det särskilda programmet, som främst är inriktat mot att nåsnabba forskningsresultat, ingår forskning om HIV/AIDS och dess följder iflera av SAREC:s bilaterala forskningsprogram. Biståndsinsatser inom miljöområdet kan intesepareras från andra utvecklingsinsatser. I det strategidokument förlandsbygdsutveckling och miljö som SAREC utarbetat utgör denna koppling ocksåett grandtema. Vidare har SARECnyligen inrättat en forskarsekreterartjänst med övergripande ansvar för miljöforskning. Ett antal avSAREC:s insatser är också specielltriktade mot forskning om en miljömässigt bärkraftig utveckling. Stora delar avdet femåriga särskilda skog- och miljöprogrammet som avslutades /91 ärnumera integrerat i SARECs ordinarie verksamhet. SAREC finner det angeläget att stimuleraforskningspluralism för att ge utrymmeför skilda vetenskapliga synsätt och för att understödja en vetenskaplig och samhällelig debatt. Därför har manutanför de ordinarie bilateralasamarbetsprogrammen utformat särskilda stödformer för samhällsvetenskaplig forskning i och Afrika.Tonvikten ligger främst på nationalekonomiskaoch statsvetenskapliga frågor, med anknytning till strakturanpassning ochskuldkris respektive demokratiseringsprocesser. SARECfortsätter att prioritera det svenska forskningsstödet till '8' Detta motiveras avfortsatt stora behov. Den ekonomis- Prop. 1991/92:100 ka krisen drabbarländeraa hårt och lämnar litet utrymme för nationek Bil. 4 finansiering av forskning. Stöd tillinstitutionsuppbyggnad utgör ett viktigt mål i stödet till . Samarbete med den nyblivna självständiga statenNamibia har tett sig naturiigt för SAREC. Ett brett samarbete är etablerat med de övriga länderaa iregionen. SAREC har även gett stöd till"post apartheid-forskning" tik sydafrikanska forskare i exil. Underde har vissa av dessa forskare kunnat återvända till föratt fortsätta sin verksamhet. har SAREC ett regionkontorför södra i . Undervåren 1991 fattade regeringen beslut om att kontoret skall vara inrättattills vidare. Stödet till , som vuxit snabbt desenaste åren, har en något annorlundainriktning. Flera av samarbetsländeraa är s. k. medelinkomstländer.Prioritet ges till projekt av mer allmänt u-landsintresse och till områden därSverige kan erbjuda särskild kompetens. SAREC bedriver även forskningssamarbete med flera , främst inom områdenahälsa och näring samt landsbygdsutveckling och miljö. SAREC lägger stor vikt vid metodfrågor ochresultatutvärdering av forskningsbiståndet. Att inriktningen mot att bygga uppnationell forskningskapacitet är mycket långsiktig innebär ingen motsättningtik högt ställda krav på synligaresultat. SAREC publicerar regelbundet resultatutvärderingar som en del avinformationsverksamheten. Arbetet med den fördjupade anslagsframställningen 1993/941995/96 kommer också att föranledaytterligare ansträngningar på detta område. Forskningoch uppbyggnad av forskningskapacitet är av stor betydelse för u-ländemas möjligheter att lösa grandläggandeutvecklingsproblem. En central uppgift för SAREC är att bidra till att byggaupp och stärka forskningskapaciteteni enskilda , vilket sker bl. a. genom samarbete mellan forskningsinstitutioner i ochinstitutioner i . Genom att bidra till att stärka forskningsmiljöer ochhögre utbildning i u-länderaa kan forskarflykt motverkas. SARECs verksamhet är desto viktigare då denekonomiska krisen har drabbatforskningen hårt i många . Akuta problem har i många fall tvingat länder att koncentrera sina begränsaderesurser på mera omedelbara behov, vilket fört med sig att forskningens försvagats. Forskningens och universitetens kapacitetskris är särskiltframträdande i . Det är därförnaturligt att SAREC, liksom övriga biståndsmyndigheter, ger Afrikafortsatt hög prioritet i sin verksamhet. Det ärregeringens strävan att biståndet i ökad utsträckning skall bidra till en demokratisk samhällsutveckling ochökad respekt för mänskliga rättigheter. SAREC har sedan fleraår väl fungerande program för sam hällsvetenskaplig forskning i både och . Resultaten av programmen synes vara goda. Inte minst Latinamerikaprogrammet har visat vilken betydelse kompetens inomsamhällsvetenskapliga vetenskaper 182 harför och vid en övergång till demokrati. Sannolikt stårnu stora delar av inför djupgående förändringar Prop. 1991/92:100 motdemokrati och ökad pluralism. Nationekt kunnande på de juridiska, Bil. 4 statsvetenskapliga och ekonomiska områdena kommerför dessa länder att vara av stor betydelse. SAREC bör utnyttja sinaföratsättningar för att stödja denna förändringsprocess och jag vill därförframhålla betydelsen av att SAREC ger ökadprioritet för forskning relaterad till demokrati och mänskliga rättigheter. Personutbyte med inom högre utbildningoch forskning är ett viktigt inslagi strävandena att stärka forskningskapacitet i . Även personutbyte kan vara ett instrament för attfrämja demokrati och stärka ömsesidig förståelse. Frågor rörande miljöförstöring, avskogning ochökenspridning är komplicerade. Biståndsinsatser inom miljöområdet kaninte separeras från andra utvecklingsinsatser. Därför är det av stor vikt attdenna aspekt beaktas i hela SARECs program. Jag noterar med tillfredsställelse SIDAs ochSARECs växande samarbete avseendeforskning och övrigt utvecklingssamarbete. Stödet till svensk u-landsforskning bör fortsätta i syfte att genomforskning i bidra till förståelsenav u-länderaas problem och för roll i ett interaationellt utbyte. U-landsforskningen i är ävenviktig för utvecklingen av resursbasen för utvecklingssamarbetet. Vid ingången av /92 fanns enointecknad reservation på knappt 38milj. kr, varav 20 milj. kr. hänförde sig till de särskilda programmen för forskning om AIDS samt skog ochmiljö. För /93föreslår jag att 425 milj. kr. anvisas för u-landsforskning. Medel för SARECsförvaltningskostnader tas upp under anslaget C 6. Styrelsen föru-landsforskning (SAREC). Tekniskt samarbete och u-krediter BITShar inkommit med en fördjupad anslagsframställning för budgetperioden1992/93-1994/95. Resultatanalysen avser, i enlighet med direktiven,väsentligen det tekniska samarbetet och den interaationella kursverksamheten. Insatser inom det tekniska samarbetet föratsätteren begäran från samarbetslandet och en poskiv bedömning av insatsensförväntade bidrag till mottagarlandets utvecklingsansträngningar. BITS roll äratt som kontraktsfinansiär av sådana projekt bidra tik kunskapsöverföring ochkompetensutveckling. Det tekniska samarbetet är ett stöd till enverksamhet som samarbetslandet själv svararför. Stor vikt läggs vid att insatsen är prioriterad och kopplad till lokala ansträngningar. BITS strävan är att nå såstor kostnadseffektivitet som möjligt i de insatser man finansierar. BITS anser att kontraktsfinansieringen visat sigändamålsenlig när det gäller att säkerställakostnadseffektivitet i beslutade insatser och konkre tion i de åtgärder som skall vidtas för att uppnå angivna resultat. BITS krav på kostnadsdelning har ibland i ländermed svag betalningsförmåga 183 Erfarenhetenär dock att kravet på kostnadsdelning Prop. 1991/92:100 inte generellt verkaråterhållande på ansökningar tillhögprioriterade pro- Bil. 4 jekt eller inom sakområden där svenskt kunnande ärkänt, respekterat och eftertraktat. BITS konstaterar att samarbetets effektivitetmåste ses i förhållande till kostnader, kvalitet och samhällsnytta. Vägledandeför BITS projektgranskning är att insatsema skall kunna härledas tikanvändbara resultat. Mer komplicerade insatser uppdelas därför iprestationsangivna etapper. BITSanser att denna metod stimulerar den lokale partens engagemang och leder tillökad kvalitet och kostnadsbesparingar. Metoden utgör ett hjälpmedel föratt bedöma det tekniska samarbetets inre effektivitet - dvs. att insatsernagörs på rätt sätt. När det gällerden yttre effektiviteten - dvs. att rätt insatser görs -vägleds verksamheten av delmål. Dessa är institutionsuppbyggnad, förbättratinvesterings- och beslutsunderlag, - metod och systemutveckling, höjd teknikkompetens, effektivisering avproduktionsprocesser. Inom det tekniska samarbetet är det lätt att angeomedelbara resultat av en insats. Avsedda resultat finns inskrivna i dekontrakt man finansierar (ett antalpersoner skall utbildas, en studie skall genomföras etc). När slutbetalninggörs har, i princip, insatsen utfallit till kundens belåtenhet. Betydligt svårare att värdera är insatsens bidrag tilluppfyllandet av de biståndspolitiskamålen. Verksamhetens karaktär av kunskapsöverföring gör att det är först närkunskapen omsätts i utvecklingsinriktad handling som effektiviteten kanmätas.