prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Inom nämndenfinns vidare fyra organ för handläggning av ärenden rörande bidrag ochersättningar till konstnärer, nämligen styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond, arbetsgruppen för upphovsmän på musikområdet, arbetsgruppenför musiker och sångare saml arbetsgruppen för scen- och filmkonslnärer. Anslagets fördelningbudgetåret 19911921 Prop. 1.Bidrag lill författare, översättareoch kulturjournalister 2 041 000 2.Bidrag till dramatiker 2 196 000 3.Bidrag till bild- ochformkonslnärer 4 987 000 4.Bidrag till upphovsmän påmusikområdel 3 441 000 5.Bidrag till scen- ochfilmkonstnärer saml Särskildainsatser for upphovsmän på musikområdelsamt musiker och sångare 3 488 000 Särskildainsatser för enskilda konstnärers påbild-, form-, ton- och scenområdena 2 335 000 ' Anslaget får även användas för att betalaförvaltningskostnader hos de medels-fördelandemyndigheterna. Styrelsenbegär en höjning av bidragsmedlen lillförfattare, översättare och kulturjournalbter som kompensation för automatiskakostnadsökningar m.m. (-.) samt för bidrag lill deltagande i internationellt kulturutbyte ( + . ).Vidare begärs att bidragsmedlen lill dramatiker räknas upp med ,varav . för internationellt kulturutbyte. noterar med tillfredsställelse utta lande all upphovsmän på musikområdet bör få ersättning för all musi kalier används på bibliotek samt alt regeringen med utgångspunkt i konstnärsnämndens ulredningspromemoria Ersättning för biblioteks- musik bÖr utarbeta en beräkningsmodell för sådan ersättning. Nämnden anser all myckel starka skäl talar för attersättningen utformas enligl promemorians modell och anför att anslagsbehovetför /93 därvid skulle uppgå tilltotalt . 2.Konstnärsnämnden föreslår altanslaget till enskilda konstnärersdeltagande i internationellt kulturutbyte på bild-, form-, ton- och scenområdenahöjs med 1 milj.kr. och att en större ellermindre del därav efter styrelsens bedömning får användas för att i Sverigeskapa mötesplatser mellan svenska och utländska konstnärer. 3.För att stödja forlsall utvecklingav landets ca 20 kollekiivverkstä-der och aleljéföreningar med bidrag till inventarier och utrustning begärkonstnärsnämnden 2 milj.kr. Isamband med behandlingen av budgetförslaget för /uttalat att upphovsmän på musikområdet samt musiker och sångare börfå ersättning för att musikalier används på bibliotek. Enligl börregeringen med utgångspunkt i ett förslag från konstnärsnämnden utarbeta enberäkningsmodell för denna ersätt- Prop. 1991/92:100 ning. Med anledning avriksdagens ställningstagande har regeringen uppdragit åt allse över formerna för de särskilda insatser för upphovsmän på musikområdet samlmusiker och sångare som bör göras för att deras verk utnyttjas på bibliotek.Kulturrådet bör därvid bl.a. pröva huruvida konstnärsnämndens förslag kan ansesvara förenligt med den anpassning till förhållandena inom EG som ett svenskt medlemsskapkommer all kräva, och, om så inle är fallet, föreslå alternativa former förinsatser för upphovsmännen. Jag är därför inte beredd atl för närvarandeföreslå någon beräkningsmodell för denna ersättning. Jag delarkonstnärsnämndens uppfattning om det väsentliga i ett ökat internationelltutbyte på del konstnärliga området och har förståelse för att mer aktiva insatser kan krävas från svensksida för all möten mellan svenska och internationella konstnärer i högregrad än kommer till stånd inom . Medlen för särskilda insatserför dellagande i elt internationellt kulturutbyte bör därför även kunnafå disponeras för utländska konstnärers vistelse i . Konstnärsnämndenhar begärt en höjning av anslaget för att kunna öka stödet till landetskolleklivverkstäder och aleljéföreningar. Jag vill erinra om all styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond vid sidan av uppgiften att värna om enskilda bild-och formkonslnärer har möjlighet all tillgodose andra för konstnärligyrkesutövning angelägna ändamål av den typsom kollekiivverksläderna utgör. Jag anser följaktligen alt del ankommerpå bildkonslnärsfondens styrelse att prioritera mellan individuella ochkollektiva ändamål inom ramen för fondens ansvarsområde. Jag hemställer att regeringenföreslår atl till Bidrag till konstnärer för /93anvisa ett reservationsanslag på . B 7.Inkomstgarantier för konstnärer m.m. 1990/91 Utgift 11 889 155' 1991/92Anslag 14 958 000' 1992/93 Förslag 17 757 000 'Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 6 Enligtförordningen (1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer kan inkomstgaranlibeviljas konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet ochstor betydelse för svenskt kulturliv. Beslut om innehavare av inkomstgarantifallas av regeringen efter gemensamt förslag av konstnärsnämnden ochstyrelsen för el- Prop. 1991/92:100 ler efter yttrande av dessa organ. Inkomstgaranti kan uppgå lillhögst fem gånger det basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring gällde vid kalenderårels ingång. Det för kalenderåret 1992fastställda basbeloppet är 33 700 kr.Garantins maximibelopp för uppgår således till168 . Delta maximibeloppminskas med innehavarens årsinkomst upp till ett basbelopp och av årsinkomsten i övrigt. Regeringen har för /92 fastställtantalet inkomstgar-antier till 151. Härav avser tio garanlirum personer sominnehaft tidsbegränsade lärartjänster inom högre konstnärlig utbildningoch ett garantirum professor . Långtidsslipendierför konstnärer utgår under högsl och motsvarar tre basbelopp . För /92 utgår 15 långtidsslipendier,som fördelas av konstnärsnämnden. styrelseföreslår att ytterligare 15 långtidsslipendier inrättas /93 samthemställer att regering och riksdag uttalar att 15 nya stipendier skallinrättas varje budgeiår tills antaletuppgår lill sammanlagt ISO. har i särskild skrivelse anmältett förslag all kulturjournalisten tilldelasinkomstgaranti från och med nästa budgeiår. Nämnden anser att ett eventuelltgarantirum till bör ligga utanför de nu befintliga. Styrelsenföreslår all nu gällande bestämmelser för fördelning av långtidsslipendierändras så att bidrag till författare, översättare och dramatiker ifortsättningen prövas av författarfonden. Denna uppfattning har också i särskild skrivelse framförts avKonstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd. Jag föreslår att antalet garantirumför nästa budgetår ökas med fem. Till innehavare av inkomstgaranli utses enligtgällande bestämmelser konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av högkvalitet och stor betydelse för svenskt kulturliv. Garantin är såledesprimärt avsedd för dem som direkt ägnar sig åt konstnärlig yrkesutövning. Undantagsvishar det dock hänt, att regeringen på grund av särskilda omständigheter beviljat inkomstgaranti även om personen i frågainte varit konstnär i vederlagen mening. har ägnat sin livsgärning åtmusiken. Han har gjort betydande insatser som kritiker, sommusikproducent i radion, som presentatör av musik vid konserlevenemang och sominitiativtagare till och drivande kraft i Lapplandsfestspel. Hans outtröttliga arbete har va- Prop. 1991/92:100 rit och ärfortfarande av mycket stor betydelse för svenskt musik- Bil. Jagfinner det angeläget att tillförsäkras ekonomisk trygghet genom atttilldelas inkomstgaranti för konstnärer. Jag avser att senare återkomma lillregeringen med förslag att ett av de nya garantirummen för nästa budgetårskall gälla . Genom beslut avriksdagen (l990/9l:KrU2l, rskr. 230) har fr.o.m. innevarande budgetår en ny typav stipendier inrättats. De s.k. långlids-stipendierna är femtonlill antalet och utgår under tio årmed ett belopp motsvarande tre basbelopp . Riksdagsbeslutet innebär attförfattare, översättare och dramatiker inte kommer i fråga för dessastipendier. Jag finner detangelägel alt långlidsslipendierna i fortsättningen står öppna för samtliga konslnärskategorieroch föreslår därför att stipendiernafr.o.m. /93 fördelas både av författarfonden och konstnärsnämnden.Jag föreslår vidare att antalet stipendier för nästa budgetår ökas med 15. Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag anfört om fördelningenav långtidsslipen dier, 2. till Inkomstgarantier för konstnärer m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotekm.m. 1990/91 Utgift 68 374000' 1991/92 Anslag 79 538 000' 1992/93 Förslag 77 773 000 'Anvisat under ättonde huvudtiteln, anslaget G 7 Gällande bestämmelser om biblioteksersättningfinns i förordningen (1962:652) om . Ersättning ges förutlåning genom folkbibliotek och skolbibliotek av litterärt verk ioriginal av svensk eller i bosattupphovsman och litterärt verk i svensk översättning. Ersältning ges även förböcker som ingår i folk- och skolbibliotekens referenssamlingar. Från detlaanslag överförs tillSveriges författarfond medel som beräknas på grundval av vissa grundbelopp förbiblioteksersättningen. Innevarande budgetår uppgår grundbeloppen i fräga omoriginalverk lill för hemlån och lill 308öre för referensexemplar saml i frågaom översall verk till förhemlån och till för referensexemplar. Av fondensmedel utbetalas individuell ersättning till för- 3Riksdagen 1991/92. fattareoch översättare (författarpenning och översällarpenning). Förfat- Prop.1991/92:100 tarpenningen uppgår till för hemlån och förreferensex- Bil. 12 emplar saml översätlarpenningen för hemlån och 92öre för referensexemplar. För upphovsmän med höga ullåningssiffror gällervissa begränsningar. Styrelsen för kan också bestämmaatt ersättning lill viss upphovsman skall utgå med högre belopp än detstatistiskt beräknade. Denna möjlighet använder styrelsen för att utse innehavareav s.k. garanterad författarpenning, vilken för harfastställts till . utgår garanterad författarpenningtill 235 upphovsmän. Återstoden av fondens medel, den s.k. fria delen, användsefler styrelsens bestämmande lillpensioner, understöd, stipendier och andra för författare, översättare m.fl.gemensamma ändamål. Ersättning åt författare och översättare förutnyttjande av deras verk i form av talböcker och taltidningar fördelas avSveriges författarförbund enligt regler som förbundet fastställer. Från anslaget utgår också medel till för resestipendier till svenskaförfattare för vistelse i annal nordiskt land saml medel till författarsamarbete. Mellan regeringen och de upphovsmannaorganisalioner somberörs av biblioteksersällningen ingicks en överenskommelseom förhandlingar angående biblioteksersättningens grundbelopp. Enligtöverenskommelsen ålar sig regeringen alt som ett led i beredningen av sittförslag till statsbudget förhandla med organisationerna om storleken avgrundbeloppet för hemlån av originalverk. När avtal träffats skall regeringenlägga fram förslag till omanslagsberäkning på grundval av det avtalade grundbeloppet. Ersättning åtförfattare m.fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek 75 521 000 Ersättning åtförfattare och översättare för utnyttjande avderas verk i form av talböcker och taltidningar 3 929 000 3.Nordiska förfatiarstipendier 66 000 4.Nordiskt författarsamarbete 22 000 Pågrund av den tid som åtgår för all beräkna den faktiska utlåningen m.m. frånbiblioteken föreslår fondstyrelsen att budgeleringen av biblioteksersällningeni fortsättningen skall grunda sig på prognoser om det kalenderår som föregårdet budgetår som budgetpro|)osilionen avser. Detta skulle dels innebära enanpassning lill de reella förhållandena vad gäller beräkningen av deindividuella författar- och översättarpenningar-na, dels möjliggöra för fondenatt redan vid ingången av budgetåret känna till det belopp som fonden har alldisponera. Fondstyrelsenförutser all den sammanlagda utlåningen vid folk- och Prop. 1991/92:100skolbiblioteken kommer all uppgå lill100 miljoner lån . 12 Liksom föregående år har styrelsen isin beräkning inbegripit en schablonmässig uppskattning av lån ifolkbibliotekens uppsökande verksamhet.Lånen i den uppsökande verksamheten har på grundval av föreliggande statistikuppskattats till 11 miljoner utöverdel anlal som registreras via lånekorl. Beståndet av referensböcker i folk-och skolbiblioteken uppskattar styrelsen till 7,5 miljoner volymer. Vidoförändrade grundbelopp beräknar styrelsen medelsbehovet för biblioteksersättningen till . Fondstyrelsenanhåller om att bidraget lillnordiska förfatiarstipendier skall ökas med . med hänsyn till kostnadsökningarna. räknar medatl lalboksframställningen för /93 kommer att ligga på sammanivå . Förbundet yrkar en uppräkning av talboks- ochtaltidningsersättningen, som motsvarar dels det ökade antalet talböcker, delsen höjning av biblioteksersällningen. Sammanlagt begär förbundet 6 221000 kr.för ändamålet ( + . Biblioteksersällningen ulgör ettviktigt led i konstnärspolitiken och ger mångaförfattare, översättare m.fl. ett väsentligt tillskott tillderas inkomster. Mol den bakgrunden är det tillfredsställande attnotera all betydande förstärkningar av grundbeloppet harkunnat åstadkommas. Utvecklingen framgår av följande redovisning. Som jagtidigare har redovisat har, i enlighet med den överenskommelse som träffades mellan regeringen ochvissa upphovsmannaorganisalioner, en särskild förhandlingsmantillkallats för att med dessa organisationer förhandla om grundbeloppetsstorlek för nästa budgetår. 1 avvaktan på resultatet av dessa förhandlingar beräknarjag medels- Prop. 1991/92:100 behovet för biblioteksersällningen för nästabudgetår med utgångspunkt Bil. 12 i gällande grundbelopp. Som grund förberäkningen har jag godtagit de prognoser för utlåning och referensbestånd, somstyrelsen för har gjort för . innebär attjag också godtagit fondstyrelsens förslag om ändrat prognosår förbudgetberäkningen. beräknas för ändamålet. Jagavser atl återkomma lill regeringen i denna fråga när överenskommelse omgrundbelopp för /93 träffals med upphovsmännens organisationer. För talboks- och laltidningsersättning har jag /93 beräknat ett bidrag av . För nordiska förfatiarstipendier och nordiskt författarsamarbeteberäknar jag . Sammanlagtberäknar jag anslaget till 77 773 000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning ät författare m.fl. för utlåning avderas verk genom bibliotek mm. för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . B 9.Ersättning till rättighetshavare på musikområdet 1990/91 Utgift 3 120 000' 1991/92Anslag 3 245 000' 1992/93 Förslag 3 375 000 1Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget C 8 Från anslagetutgår ekonomisk kompensation till rättighetshavare på musikområdel förverkningarna av privatkopiering av fonogram. Efter överläggningar med berördaorganisationer har medlen för /92 fördelals på följande sätt. Mottagare 1991/92 Svenskatonsättares internationella musikbyrå () I298 000 Svenska gruppen av ofProducers of Phonograms and Videograms (IFPI) 914 500 Svenskaoberoende musikproducenter 59 000 Svenska artisters och musikers intresseorganisation() 973 000 Föredragandens överväganden Prop.1991/92:100 Anslagsheloppet bör för nästabudgetår räknas upp med hänsyn lill prisutvecklingen. Jag hemställer atl regeringenföreslår att till Ersättning till rättighetshavare på musikområdetför /93 anvisa elt anslag på . Teater, dans och musik Prop. Jaghar i underbilagorna 12.1 och 72.2 redovisat den översyn som teaterkostnadsutredningengjort i betänkandet (SOU 1991:71) Teaterns kostnadsutveckling - 1990 medsärskilda studier av Operan, och saml remissinstanser ochen sammanställningav remissyttrandena med anledning av betänkandet. har bl.a. redovisat ochanalyserat vilka faktorer som påverkat och påverkar kostnadsutvecklingen inomteaterområdet och jämfört denna med den allmänna kostnadsutvecklingen isamhället i övrigt. Utredningen har således i första hand utfört elt kartläggningsarbeteoch endast i ett par avseenden lämnat konkreta förslag. Jag anser att utredningen utfört ett värdefullt arbete,som är av slor betydelse för förståelsen av teaterns speciella förutsättningar.Utredningens iakttagelser och synpunkter bör kunna beaktas när del gällerekonomi, verksamhetsplanering m.m. inom teaterområdet. Jag avser att i årets budgetproposition ta upp några avde frågor som aktualiseras i utredningen. Andra frågor kan det finnas anledningatt återkomma till i kommande budgetpropositioner eller i andra sammanhang. Enhel del av de synpunkter som utredningen presenterar är också av den arten alleventuella åtgärder bör övervägas av de enskilda teatrarna. Föratt kunna jämföra kostnadsutvecklingen inom teaterområdet med utvecklingen inomsamhället i stort har utredningen utarbetat ett särskilt teaterkostnadsindex,som bl.a. beaktar att personalkostnaderna ulgör en mycket stor del av enteaters kostnader. Utifrån delta konstaterar utredningen att kostnaderna förteaterverksamhet stigit snabbare än kostnaderna i samhället i övrigt underperioden - 1990. förklaras främst av att de sociala avgifterna ökatliksom det faktum all kostnadsökningar till följd av bl.a. ändradearbetstidsbestämmelser har haft betydelse. En annan förklaring lill den relativt stora kostnadsökningenär emellertid enligt utredningen att teaterproduktion är mycket personalintensivmed begränsade möjligheler tillrationaliseringar. Enligl min uppfattning är det en naturlig uppgift förstatens kulturråd atl noga följa kostnadsutvecklingen inom teaterområdet medutgångspunkt i del underlag som teaterkostnadsutredningen presenterat. Verksamhetsformför Operan och Dramatbka teatern Utredningenhar företagit en särskild studie av företagsformen för Operan och Dramatiskateatern. 1 studien framhålls alt aktiebolag är den enda form utanförmyndighetsformen som bevarar äganderätten hos huvudmannen och som är specielltutformad för producerande företag inkl. teatrar och andra kulturproducenter.Jag instämmer i utredning- ens bedömningar beträffande aktiebolaget som den Prop.1991/92:100 lämpligaste företagsformen för Operan och Dramatiska teatern. Resultatutjämningsfondför Operan, Dramatbka teatern och Svenska riksteatem Utredningenföreslår atl en översyn görs i fråga om aktiekapital och struktur i övrigt avdet egna kapitalet vid Operan och Dramatiska teatern. Utredningen menar attstorleken på aktiekapitalet är uppseendeväckande litet i förhållande tillOperans och Dramatiska teaterns omslutning. Jag kan instämma i della, menenligt min uppfattning är inte storleken på aktiekapital av avgörande betydelsei detla sammanhang. Operans och Dramatiska teaterns verksamhet drivsvisserligen i aktiebolagsform, eftersom denna verksamhetsform har befunnitsvara den lämpligaste, men staten står som garant för verksamheten vid de bådanationalscenerna. Av det skälet anser jag all frågan om en buffert, som kan tasi anspråk när behov uppkommer, är av större betydelse än aktiekapitaletsstorlek. Att en sådan buffert eller resultalutjämningsfond finns i verksamhetenbör teatrarna själva ansvara för. Jag delar därför den uppfattning som minföreträdare har anfört i denna fråga (prop. 1984/85:100 bil. 10 s.445-446 och prop. 1985/86:100 bil. 10 s. 404-405). Jag kommer under anslagen lill Operan, Dramatiska teatern och Svenskariksteatem atl föreslå att vissa engångsmedel utgår som förslärkning avbidragen. Enligt min uppfattning bör dessa medel användas som bidrag tillteatrarnas egna ansträngningar att bygga.upp resultatutjämningsfonder. Riksteaternär huvudman för verksamheten vid i teatern är en gäslspelsscen för svenska och utländska teatrar och enmötesplats för kulturskapare från hela landet. har tvåutredningar presenterat förslag tillframtida utnyttjande av teatern dels utredningen om konstnärliga högskoleutbildningar,dels teaterkostnadsutredningen. Utredningen om konstnärligahögskoleutbildningar föreslår all verksamhet skall flylla lillSödra teatern och teaterkostnadsutredningen föreslår att Operan i framtidenfår tillgång till som sinandrascen. Remissinstanserna är eniga om alt operahögskolansscenproblem måsle lösas. Flerlalet är dock negativa till att verksamhet skall flytta till Södrateatern. Bland de argument som framförs mol en sådan lösning anförs att Södrateatern behövs för gäslspelsverksamhel inle minst för regionleatrar och friagrupper , att det inte är lämpligtalt splittrar sig genom atl förutom undervisning ocksåadministrera den gäslspelsverksamhel som skulle finnas kvar på Södra teaternsamt alt det krävs en om- och tillbyggnad av om operahögskolanskall kunna rymmas där. Jaghar förståelse för att lokalförsörjning måste lö- Prop.1991/92:100 sas. Jag är emellerlid inte övertygad om att det förslag som framförts av Bil. 12 utredningen omkonstnärliga högskoleutbildningar angående en flyttning av operahögskolanshela verksamhet lill Södra teaternär det bästa. Enligl min uppfattning är det väsentligt att unikascen är tillgänglig för gästspel från regionteatrar och fria grupper m.fl. samtför en vid publik. Det finns risk för begränsningar i dessa avseenden om scenenenbart eller lill största delen skulle användas för skolbruk. Med hänsyn till ulredningsförslagen finner jag dellämpligt atl överväga ändrat huvudmannnaskap för . Det ligger förövrigt i linje med önskan att i enlighet med sill 90-talsprogramvilja koncentrera sina uppgifter. För egen del anser jag alt man i första handbör undersöka möjligheten till ettsamulnyttjande av för flera intressenter, där bl.a. bådeoperahögskolans behov av en scen för föreställningar och Operans behov av enandrascen bör kunna beaktas. Jag avser alt återkomma till regeringen med ettuppdrag till alt lämna förslag om det framtida utnyttjandetav . Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Bidrag till Svenska riksteatem 1990/91 Utgift 171137 000' Reservation - 1991/92 Anslag 183 805 000" 1992/93 Förslag 212 677 000 'Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 9 Medeltill Svenska riksteatem är budgeterade inkl.mervärdeskatt. Svenska riksteatem är en riksorganisation för lokalateaterföreningar. Till är även länsteaierföreningar knutna. Enligt de av Kungl. Maj:t utfärdadebestämmelserna angående statsbidraget till Svenska verksamhetskall bidraget användas för central och regional produktion och distributionav teater som komplettering till regional och lokal teaterverksamhet. Riksteaternskall vidare förmedla teaterföreställningar och gästspel av andra institutioneroch ensembler samt ge allmän information och rådgivning lill yrkesmässigtarbetande teatrar och amatörteatrar. Teatern skall samarbeta med bl. a. Operanoch Dramatiska teatern och i övrigt samverka med myndigheter ochfolkbildningsorganisationer och med institutioner inom teatern och andrakonstområden. Svenska riksteatem har under spelaret 1990/91 framfört1 376 föreställningar. Antalet besök var 309 468. utbud bestod av60 turnéer, varav den egna produktionen omfattade 40. ekonomiska omslutning uppgick budgetåret1990/91 till , varav . utgjordes av statsbidrag, . av gager och . av övriga intäkter. Svenska riksteatem Prop.1991/92:100 1.Riksteatern begär en höjningav anslaget med ett procenttal motsvarande den beräknade höjningen av denallmänna kostnadsnivån inkl. under innevarande spelar av riksdagenbeslutade skatter och avgifier. 2.Riksteatern begär vidare en yiierligare nivåhöjning av anslagetmed 15 milj.kr. för atl kunna vidareutveckla verksamheten. 3.För ökade kostnader för den finska teaterverksamheten begär . Vidare föreslårRiksteatern en överföring till av de 765 000kr. inom Riksteaiens anslag som avser finsk amatörteater. begär utöverkompensalion för prisökningar ett återtagande av de 3 milj.kr. som Riksteaternsanslag minskade med /92. Jaghar under inledningen lill dettaavsnitt redovisat mina ställningstaganden till teaterkostnadsutredningen. Mol bakgrund av de studier som utredningengjort har jag beräknat en total ökning av bidraget till Svenska riksteatem med28 . för nästa budgeiår. Av detta belopp utgör 8,5 milj.kr. enengångsförstärkning som lämpligen bör ses som elt bidrag till Riksteaternsegna ansträngningar all bygga upp sinresullatut-jämningsfond. Genom dessaåtgärder bör ha fått goda möjligheler all arbeta vidare utifrån sill vid den senasie kongressenantagna 90-talsprogram. Jag räknar medatt den försöksverksamhet med finsk teater som pågått kanfortsätta.