prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — till utredningen fogad bilaga konstateras all de fria teatergrupperna i dagulgör en myckel heterogen skara teaterproducenler. Många grupper lever undernedläggningshot, men det är i första hand de större grupperna med egna lokaleroch därmed stora fasta kostnader som har de största ekonomiskasvårigheterna. I utredningen pekar man på två faktorer som på kort sikl måsteförbättras för att hejda den nuvarande negativa utvecklingen, nämligenteatrarnas förmåga alt betala rimliga löner över helår samt arrangörsledelsmöjligheter all köpa föreställningar. Jag är medveten om de svårigheter som de friateatergrupperna i likhet med fria dans- och musikgrupper står inför.Samtidigt delar jag den uppfattning om utvecklingen inom detla område, som minföreträdare redovisade budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil.10, s. 271-272). Den ökning av bidraget som utlovades budgetpropositionmen inle, till följd av angiven medelsbrist, kunde följas upp i förrabudgetförslaget bör nu komma tillstånd. Jag föreslår en ökning av bidragen under della anslag med 9 556 000 kr.Av della belopp bör 2 milj.kr. användas för att öka stödet till de arrangerande musikföreningarna.Med hänsyn till vad jag kommer att anföra om Byteaterns omvandling tilllänsteater blir nettoökningen av delta anslag . Under innevarande budgetår har aktualiserats att förastatsbidraget till två fria teatergrupper från detta anslag till anslaget till regionala teatrar, nämligen när det gäller iSlockholm och Byiealern i . Beträffande aktualiserades i 1991 årsbudgetproposition att tillsammans med andra berörda bidragsgivareoch borde pröva om skall betraktas som en permanent institutionoch därmed kunna ges bidrag i de former som sker till andra fastateaterinstitutioner, dvs. för statens del under anslaget Bidrag lill regionalaoch lokala teater-, dans- och musikinslilulioner. och Folkoperanavvisar emellertid en sådan modell och förordar i stället att en särskildanslagspost lill förs upp under anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. Även om genom sinomfattande och kvalitativt högtstående verksamhet intar en särställning är jaginte beredd all tillstyrka en sådan lösning. bör dock ges ökademöjligheter att inom ramen för förevarande anslag väsentligt kunna öka sinbidragsgivning bl.a. till Folkoperan.Jag har beaktat detla vid den beräkning av ökningen av anslaget, som jagtidigare har redovisat. Den framtida statsbidragsgivningen lill Byiealern i har jag redovisatunder anslaget Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinslilulioner. Jag har där fört upp ett belopp på 1,4 milj.kr. som förinnevarande budgeiår finns upptaget under detta anslag. Personal vid nästan allastatsunderstödda teater-och musikinstitutio- Prop. 1991/92:100 ner omfallasav statlig Ijänstepensionering. Kostnaderna för pensione- Bil. 12 ringen lasut av huvudmännen genom ett reducerat lönekostnadspålägg som förs över , netto. Regeringen kan pröva frågor om anslutning till denstatliga tjänstepensioneringen av nya institutioner, som får bidragenligt förordningen (1974:451) omstatsbidrag till teater-, dans- ochmusikinstitutioner samt regionala skådebanor (prop. 1976/77:143). De fria grupperna får bidrag enligt förordningen(1974:452) om statsbidrag lill teater-, dans- och musikverksamhel imindre ensembler och fria grupper. Personalen vid dessa har inle statligijänstepensionsrätt. Med hänsyn till bl.a. personalövergångar mellan olika teatrar och konkurrensenmellan teatrarna anser jag alt de fria grupperna bör få möjlighet att ansluta sig tillsamma pensionssystem som gäller för i slort sett alla statsunderstöddateater- och musikinstitutioner. Regeringen bör få pröva frågan om anslutning lill denstatliga tjänstepensionsordningenför personalen vid de fria teater-, dans- och musikgrupperna ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som gäller för personal vid andra teater-och musikinslilulioner. Viss ändring i förordningen (1991:1427) omtjänstepension för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning behövs föratt genomföra förslagel. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1.godkänna vad jag har anfört om en reglering av pensionsräl-tenför personalen vid de fria teater-, dans- och musikgrupperna, 2.lill Bidrag till friateater-, dans- och musikgrupper m.m. för /93 anvisa ettreservationsanslag på . 1990/91 Utgift 2 570 000' 1991/92 Anslag 2 698 000' 1992/93 Förslag 2 826 000 ' Anvisat under åttondehuvudtiteln, anslaget G 17 Medel tillMusikaliska är budgeterade inkl. mervärdeskatt. skall enligt sina avregeringen fastställda stadgar främja tonkonsten ochvårda musiklivet. skall även följa utvecklingen inom delsvenska och internationella musiklivet, ta initiativ som främjar den svenskamusikkulturen och inom musikens områden stödja konstnärligt utvecklingsarbetem.m. Musikaliskaakademien Prop.1991/92:100 Musikaliskaakademien begär en ökning av anslaget med . avseendeåtertagande av förlorade verksamhetsmedel, förlängning avpro-jektledaranställning för Musiken i och stödprojekt för särskiltbegåvade barn. föreslår ingen ökningutöver prisomräkning. För nästa budgetår beräknar jag enhöjning av anslaget med . Jag hemställer all regeringenföreslår att till Bidrag till Musikalbka för budgetåret1992/93 anvisa ett anslag på . B 19.Bidrag till regional biblioteksverksamhet Prop.1991/92:100 Bil. 1990/91 Utgift 1991/92Anslag 1992/93 Förslag ■Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 18 Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnas enligtförordningen (1985:528) om statsbidrag till folkbibliotek. Underlaget för statsbidrag till kostnader förlänsbiblioteken utgör 252 grundbelopp. Grundbeloppels slorlek fastställsårligen av regeringen. Innevarande budgetår uppgår beloppet preliminärt lill178 . För verksamheten vid varje länsbibliotek beräknas lägst sex grundbelopp.Statsbidrag utgår av grundbeloppen. Av grundbeloppen avser tiolåneceniralsverksamhet i enlighet med vad har uttalat härom(1987/88:KrUI4 s. 20). Under anslaget har beräknats medel till lånecentraleroch depåbibliotek med . Medlenunder della anslag fördelas av . Kulturrådetföreslår en uppräkning av anslaget med , varav . utgören uppräkning av bidraget till lånecentraler och depåbibliotek. Jagberäknar för nästa budgetår ingen annan förändring under detla anslag änsedvanlig kompensation för löne- och prisutvecklingen. Vid beräkningen av medelsbehovet har jag ulgåll frånett preliminärt beräknat grundbelopp på , varav statsbidraget är55%. För lånecentraler och depåbibliotek beräknar jag . Tio grundbeloppskall även i fortsättningen tillföras lånecentralerna. Jaghemställer atl regeringen föreslår att lill Bidrag till regional biblioteksverksamhet för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Blidkonst,konsthantverk m.m. Prop- 1991/92:100 12 B 20. 1990/91 Utgift 5 008 631' 1991/92Anslag 4 734 000' 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskall 4 627 000' 1992/93 Förslag 4 780 000 'Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 19 Enligl förordningen (1988:743) med instruktion förstatens konstråd (ändrad 1991:552) har rådet till uppgift all genom förvärv avkonstnärliga arbeten lill statens byggnader och andra lokaler för statligamyndigheter verka för alt konstnärliga värden införlivas med samhällsmiljön. Rådet skall lämna statliga, kommunala ochlandstingskommunala myndigheter samt enskilda personer och förelag informationom förvärv av konstnärliga arbeten som är av betydelse för samhällsmiljön samti övrigt om konsten I denna miljö. 1991/92 Beräknad ändring exkl. 1992/93 Förvaltningskostnader 3 291000 + 70 000 (däravlönekostnader) (2 598 000) (+ 115 000) Lokalkostnader 1 336 000 + 83 000 4627 000 + 153 000 1.Rationaliseringskravet innebär attkonstrådets informationsverksamhet måsle minskas ytterligare. Konstrådethemställer alt kravet helt efterges. Om inte detta kan medges börrationaliseringskravet kraftigt reduceras. 2.Konstrådet föreslår för nästabudgeiår en höjning av förvaltningsanslaget ( + .) främst för allkunna upprätthålla informationsverksamheten. förpersonalförslärkning vid katalogavdelningen saml . för utökaddatorisering och . Översynav statens konstråds organbation och rutiner Somanmäldes i proposilion 1990/91:100 bil. 10, s. 278, har statens konstrådsorganisation och rutiner varit föremål för viss översyn. Översynens resultathar remissbehandlats. (SFS 1991:552) har uppdragetatt vara ordförande i konstrådet förenats Prop. 1991/92:100 med uppgiftenalt vara chef för konstrådets kansli. Denna förstärkning Bil. 12 avkanslifunktionen skapar ökad kontinuitet i den dagliga verksamheten vilkel börleda lill såväl ökad effektivitet som tillett bällre utnyttjande av befintliga resurser. De höga kvalitetskrav som rådelskonstnärliga majoritet har elt ansvar för förändras därmed inle i någolavseende. I övrigt har inga organisatoriska förändringar vidtagits. Underåren 1989 och 1990 har varit huvudman för projektet därvi bor. Projektet har haft lilluppgift all öka informationen om bidrags- och låneformer för konstnärligutsmyckning av bostadsområden i syfte alt skapa bättre boendemiljöer. Enutvärdering av projektet sker nu av i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen och i samarbele med . Resultatet avutvärderingen beräknas föreligga . Ienlighet med beslut om omställning och minskning av den statligaadministrationen har anslaget minskals med . 1990/91:150 bil. II, FiU37,rskr. Det årliga rationaliseringskravet uppgår till 1,av anslaget. Isyfte all höja den ekonomi-administrativa standarden vid myndigheten har 1 %ålerlagts. Besparingen har kunnat begränsas till . Vid beräkningen avanslaget har jag därutöver beräknat viss kompensation för pris- ochlöneutvecklingen samt en ökning till följd av höjda avgifier lill Slatshälsan. Vidare har kompensationgetts för särskild löneskatt . Jaghemställer atl regeringen föreslår atl lill för /93 anvisa ettförslagsanslag på . Förvärv av konst för statens byggnader m.m. 1990/91Utgift 27 423 553' Reservation -487 685' 1991/92Anslag 28 101 000' 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 26 960 000' 1992/93Förslag 28 038 000 'Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 20 Från anslaget bekostas sådanaförvärv av konst till statensbyggnader Prop. 1991/92:100 och andra lokaler för statliga myndigheter sombeslutas av statens konst- Bil. 12 råd.Förvärven kan avse dels konst som särskilt beställts i anslutning till olikabyggnader, dels slafflikonsl, skulptur, grafik, konsthantverk m.m. Till dessaändamål har för /92 anvisats . Utöver beställningar som är möjliga inomanslagels ram får konstrådet innevarande budgeiår beställa konst intill ettbelopp av högsl 6,8 milj.kr. för betalning under följande budgeiår. /92 har av de medel som konstrådet disponerar under anslaget avdelatssammanlagt . för inköp och beställningar hos Föreningen . Från anslaget utgår vidare bidrag med sammanlagt . för konstinköp tillfolkparker. Folkets hus, bygdegårdar och nykterhetsorganisationernassamlingslokaler. För /92 har bidrag utgått med . lillFolkparkerna i och med . till Samlingslokalorganisalionernas samarbetskommittéatt fördelas mellan allmänna samlingslokaler inom , ochRiksföreningen . 1.Konstrådet föreslår att den avrådet disponerade anslagsposten till förvärv av konst för statensbyggnader m.m. bestäms lill minst enprocent av de för /93 redovisade byggnadsinvesteringarna. 2.Då lokalförsörjningen förstatliga myndigheter i allt större utsträckning ordnas genomlångtidsförhyrningar begär konstrådet 10 milj.kr. för förvärv av konst tillsädana lokaler. 3.För konstnärlig utsmyckning av redan befintliga lokaler föreslåsett belopp på 4 milj.kr. 4.Utöver beställningar som blir möjliga inom anslagets ram bör konstrådet få beslälla konst till ett belopp av 8 milj.kr. för betalning underföljande budgetår. Kulturrådetbedömer del vara angeläget all anslaget till förvärv av konst förstatens byggnader upprätthålls på en sådan nivå atl inte statliga arbetsplatseroch verksamheter blir ulan konstnärlig utsmyckning. Omfattningen av såväl uppdrag lill konstnärer som av inköp av konst är angelägenatl behålla. föreslår all anslagsposten Bidrag för konstinköp till folkparker. Folkets hus, bygdegårdar och nyklerhetsor-ganisationernassamlingslokaler höjs med . som kompensation för prisökningar. Anslaget bör i sin helhet förasupp med . För förvärv av konst för statensbyggnader m.m. har jag beräknat Prop. 1991/92:100 . Jag delarhärvid rådels uppfattning alt affärsverken bör Bil. 12 bekosta en störreandel av kostnaden för konstnärlig utsmyckning av sina lokaler. bör tillförsäkras stöd genom atl ett visst belopp av demedel för konstinköp som disponerar avsätts för inköp ochbeställningar hos . Bidraget förkonstförvärv lill samlingslokaler och folkparker bör utgå med . Konstrådetbör enligt samma principer som gäller för innevarande budgetår medges atlutöver beställningar som blir möjliga inom anslagets ram beslälla konst förbetalning under följande budgeiår. Med hänsyn till prisutvecklingen börbeställningsramen utökas och medge sådana inköp till ett belopp på högsl 8milj.kr. När de statliga affärsverken nu i viss omfattningombildas lill aktiebolag så kandetta medföra konsekvenser även för konstrådets verk.sam-het. Frågor kring vadsom bör ske med byggnadsanknuten resp. s.k. löskonst hos de affärsverk somombildas lill aktiebolag aktualiseras härvid. Det är vidare angeläget att klarlägga i vilkenutsträckning och efter vilka riktlinjerrådet skall agera gentemot de nya aktiebolag som träder i affärsverkens ställe.Jag utgår från att rådet i sin kommande fördjupade anslagsframställningmera ingående behandlar dessa frågor. Jag hemställer alt regeringenföreslår att 1.godkänna vad jag har anfört om beställningar av konst somföranleder utgifter under senare budgetår än /93, 2.till Förvärv av konst förstatens byggnader m.m. för /93anvisa elt reservationsanslag på . Bidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsområden 1992/93 Nyll anslag (förslag) 15 000 000 Bidrag för konstnärlig utsmyckning ibostadsområden lämnas enligl förordningen(1987:316) om bidrag lill konstnärlig utsmyckning i bostadsområden. Medel för ändamålet har /92 redovisats underelfte huvudtiteln, anslaget B 8. beslutarom bidrag efler yttrande av kommunen. Bidrag lämnas avkostnaden för utsmyckningen, dock högst med . per m bruttoarea bostäder.För återstoden av kostnaden har hittillslämnats statligt stöd i form av bostadslån och räntebidrag. Fr.o.m. denI lämnas ett motsvarande stödi form av räntebidrag och kreditgaranti på grundval av ett bidrags/garantiunderlagsom får uppgå till högsl . Bidrag kan även lämnas för konstnärlig utsmyckning som Prop.1991/92:100 utförs i samband med sådana åtgärder som får stöd enligtförordningen Bil. 12 (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring avbostadshus. fastställer en ram för beslut om bidrag till konstnärlig utsmyckning. /92 har en ram om 15 milj.kr. /91 har 212 bidrag beviljats lillett belopp av 15 milj.kr. framhåller att intresset för konstnärligutsmyckning i bostadsområden har ökat kraftigt . Bidragetär elt viktigt incitament för bostadsförelag atl överväga konstnärlig utsmyckning.Ovissheten om bidragsramen kommer atl räcka tillett projekt eller inle är en avgörande faktor om en byggherre väljer attengagera en konstnär för ett utsmyckningsuppdrag. föreslår därför atlramen för beslut om bidrag fastställs till25 milj.kr. för /93. Behovet av medel för utbetalning av bidrag förkonstnärlig utsmyckning under /93 beräknar verket till 17,5 milj.kr. Avbesparingsskäl, men även med hänsyn tilldet översynsarbete som bedrivs i syfte all renodla stödet lillbostadsfinansieringen, föreslår jag atl bidraget lill konstnärlig utsmyckning ibostadsområden avvecklas. Någon bidragsram för /93 bör därförinte medges. Medelsbehovel för redan beviljade bidrag beräknar jag lill 15 milj.kr. Medelsbehovet för nästabudgetår beräknar jag till 15milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag har föreslagit omavveckling av bidraget lill konstnärlig utsmyckning i bostadsområden /93, 2.till Bidrag för konstnärligutsmyckning i bostadsområden för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . Utställningar av nutida svensk konst i uUandet 1990/91 Utgift 1520 436' Reservation -16 761" 1991/92Anslag 1 566 000' 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 1 355 000' 1992/93 Förslag 1 448 000 'Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 21 Enligtförordningen (1988:744) med instruktion för . 1991/92:100ställningar av nutida svensk konst i utiandei (NUNSKU) har nämnden Bil. 12 tilluppgift att anordna utställningar i utiandei av nutida svensk konst samt allvara det organ som enligt stadgarna för nordiskt biennalråd har att planläggaoch genomföra svenski deltagande i biennalulställningarna i . Anslagetanvänds av utställnings- och administrationskostnader. Nämndenför utställningar av nutida svensk konst i utlandet NUNSKUberäknar rationaliseringskravet för nästa budgeiår lill . Omrationaliseringskravet tas ut leder detta lillall NUNSKUs ul-slällningsverksamhet påverkas negativt. Nämnden anhåller därförom atl befrias från rationaliseringskravet samt föreslår därutöver att anslagetför höjs med IIOOOO kr.Höjningen motiveras av behovet av kompensation för prisökningar på framför alllinternationella transporter m.m., men en höjning behövs även för allmöjliggöra elt fortsall svenski dellagande i . Kulturrådetanser alt med del växande samarbetet mellan länderna kring och medEuropa är det viktigt att NUNSKU, med slöd av ytterligare utslällningsmedel,kan utveckla sina internationella kontakter. Detårliga rationaliseringskravet uppgår till2 . Jag har därutöver beräknat viss kompensation för prisutvecklingen. Jaghemställer att regeringen föreslår alt lill Utställningar av nutida svensk konst i utlandetför /93 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till för de fria konsterna 1990/91 Utgift 1 461 000' 1991/92Anslag 1 519 000' 1992/93 Förslag I 580 000 'Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 22 Medel lill för de fria konsterna ärbudgeterade inkl. mervärdeskatt. för de fria konsternahar till uppgift all inom Prop.1991/92:100 främja utvecklingen av målar-, bildhuggar- och byggnadskonstenoch Bil. 12 övriga till den bildande konsten hänförliga konstarter samt allyttra sig i frågor som hör till verksamhetsområde. för de fria konsterna För kompensation av automatiskakostnadsökningar föreslås en uppräkningmed . för vård av konstsamling. Anslaget bör föras upp med I 580 000kr. Jag hem.ställer att regeringenföreslår atl till Bidragtill för de fria koristerna för /93 anvisa ett anslagpå . 1990/91 Utgift 5 952 502' 1991/92 Anslag 5 590 0002 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag 14 840 000 'Anvisat under tolfte huvudtiteln, anslaget B 5 2 Anvi.sat under tolfte huvudtiteln, anslaget B 3 Enliglförordningen (1988:315) med instruktion för skallnämnden, som inrättades den , la iniliativ till, planera, samordnaoch göra insatser för att främja hemslöjd i den mån sådana uppgifter inteankommer på annan statlig myndighet. Nämndenskall inom sitt verksamhetsområde fördela statligt slöd tillhemslöjdsfrämjande verksamhet. skall svaraför nämndens medelsförvaltning och personaladministration samt lämnadet biträde i övrigt som behövs för dess verksamhet. 1991/92 Beräknad ändring 0:1 17 exkl. 1992/93 Konsulentverksamhet 1 794 000 + 9 142000 Svenska Hemslöjdsföreningarnas ..1514 000 + 61000 Övrigverksamhet 1147 000 - 20000 Nämndenför hemslöjdsfrågor 1110000 + 92000 5 565 000 + 9 275000 Nämndenför hemslöjdsfrågor föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande. Nämnden harberäknat sina anslagsbehov enligt huvudförslaget med en besparingsprocenl på1,för /93. Nämnden förordaratt de medel för hemslöjdskonsulenlerna som för budgetåren 1988/89 - 1991/92 anvisats under anslaget Regionala utvecklingsinsatser under tolfte huvudtiteln i ställetanvisas under anslaget B 3. Främjande av hemslöjden under sammahuvudtitel ( + . Nämnden föreslår vidare att bidraget till () räknas upp ( + . I fråga omÖvrig verksamhet föreslår nämnden utökade insatser för att främja hemslöjden.Bl.a. föreslås att bidrag skall utgå till regionala och lokala projekt som initieras av hemslöjdskonsulenlerna, till hemslöjdsföreningarna för all dessaskall kunna iordningställa sina samlingar av textila mönster och inventeringarav gammal slöjd, till en av nämnden och deregionala organen samfinansierad linkonsulent, lill en rikskonsulent för den internalionellaslöjden, till arbetsgrupperna för lin-, ull- och dräktfrågor, till särskilda satsningar inom barn-hemslöjdsområdet samt till sameslöjdens utveckling ( + . Kostnaderna för de 48länshemslöjdskonsulenterna belastar fr.o.m. /89 anslaget Regionala utvecklingsinsatser under tolfte huvudtiteln.Jag anser del vara befogal att dessa kostnader i fortsättningen belastar anslaget Främjande av hemslöjden,eftersom har den samordnande funktionenöver konsulentverksamhelen och bemyndigande att pröva frågan om huvudmannaskapför konsulenterna. Under anslagetFrämjande av hemslöjden beräknarjag . för kosinaderna för 48 länshemslöjdskonsulenler, för tre helt statligtfinansierade sameslöjdskonsulenter och för en helt stalsfinansieradspetskonsulent. 5 1991/92. Näringsulskoltetanförde i sitt betänkande Prop. 1991/92:100 (1988/89:NU22) attverksamheten vid bör Bil. 12 utvärderas bl.a. ifråga om gränsdragningen mellan nämnden och . beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 177).Regeringen tillkallade en särskild utredare för att utvärdera verksamheten vid . Utredarenöverlämnade sitt betänkande (SOU 1991:66) Hemslöjd i samverkan till regeringeni . Enligt utredaren bör nämnden kvarstå som centralt samordnandeorgan för del statliga hemslöjdsstödet. Länshemslöjdskonsulenternas verksamhetbör dock ges en ökad klarhet och stadga. Staten bör ta upp överläggningar medlandstingskommunerna i syfte att nå ett avtal rörande verksamhetens inriktningoch villkoren i övrigl, bl.a. frågan om huvudmannaskapet. Utredaren delar pådenna punkl statskontorels uppfattning (rapport 1988:43, Länshemslöjdskonsulenterna huvudmannaskap & finansieringsform). Belänkandet har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser delar utredarens bedömningalt bör kvarstå som centralt samordnande organ fördet statliga hemslöjdsstödet. I fråga om hur länshemslöjdskonsulentverk-samhetenregionalt skall vara organiserad går det däremot inte att finna någon enhetligsyn hos remissinstanserna. bör enligt min meningkvarstå som centralt samordnande organ för det statliga hemslöjdsstödet.Verksamhetsinriktningen och villkoren i övrigt, bl.a. frågan om huvudmannaskapför länshemslöjdskonsulenterna, föranleder ingen åtgärd . Med hänsyn till all ansvaret i regeringen förhemslöjdsfrågor lill låg hos chefen förindustridepartementet har jag funnit det angeläget att bereda dessa frågor isamråd med chefen för det nybildade . Del årliga rationaliseringskravet uppgår till av anslaget. I syfte att höjaden ekonomi-administrativa standarden vid myndighelen har ålerlagts.Besparingen, vilken berör anslagsposten Övrig verksamhet, har härvid kunnatbegränsas till . Jag beräknaranslaget till . för /93. Jaghemställer all regeringen föreslår att lill Främjande av hemslöjden för /93anvisa ett förslagsanslag på . yj-jiy Prop.1991/92:100 12 B 26. 1990/91 Utgift 118 490 713' 1991/92 Anslag 117 906 000' 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 116860 000' 1992/93 Förslag 126 500 000 'Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 23 och landsarkiven är statligamyndigheter med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten ochför arkivvården i landet. är central förvaltningsmyndighet förarkivfrågor och chefsmyndighet förlandsarkiven. skall verka för en rationell organisation ochutveckling av arkivverksamheten med hänsyn både till rätten att ta del avallmänna handlingar och tillforskningens behov. De sju landsarkiven i , , ,, , och är regionala arkivmyndigheter. Iarkivmyndigheternas uppgifter ingår att vara arkivdepåer, att främja forskningoch att på begäran ge kommunala myndigheteroch enskilda råd i arkivfrågor. Inom Stockholmfullgörs landsarkivfunktionen av stadsarkiv och i av Malmöstadsarkiv. och landsarkiven gäller förordningen (1991:731) med instruktion förriksarkivet och landsarkiven.