prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 4.2Vägverkets medelsberäkning för /93 Prop. Ril 7 Vägverketsverksamhet är uppdelad pä åtta anslag i statsbudgeten. framställningenavser för samtliga dessa anslag . pekar på att kraftiga anslagshöjningarkrävs för säväl drift och underhållsom investeringar för att vidmakthålla vägkapitalet. Det samlade behovet av medel för investeringar i riksvägaruppgår fram till är 2000 till ca . hemställer för /93 omett anslag på sammanlagt 23 890 milj.kn har 9 489,3 milj.kr. anvisats fill vägväsendet. Effekterna av genomfördaväghällningsinsatser samt fördelningen mellanolika åtgärder har av redovisats verksamhetsberättelse. Kostnaderna under verksamhetsårethar uppgått till omkring 10042,4milj.kn meden fördelning som framgår av fig. 3. Verksamheten har föratom med anslag finansierats med intäkter m.m.till ett belopp av omkring 148 milj.kr. 1991/92:100 Fig. 3. Anslagsredovisning förräkenskapsåret 1/1 - 31/121990 (kkr.) Väg\crket: Ambcts\crksuppg m m Drift av statliga vägar(r)(l)(2) Byggande av riksvägar (r) (3) - 37 22:" Byggande a iänstrafikanläggninga] ■(r) Bidrag till drift av kommunala vägar och gator (r) (4) Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar (r) Tjänster rill utomstående (0(5) : Försvarsuppgifter (r) höjande åtgärder (r) Ersättning åt vittnen (6) Bro över Falsterbokanalen (r) (7) ma Beläggningar:Under året utfördes beläggningsarbeten milj.kn, vilket är enminskning från föregående år med 43 milj.kn I detta belopp ingår entidigareläggning av medel frän 1991 ärs anslag med 400 milj.kn Tillskottsmedlenanvändes fill att höja den tekniska kvalitetsnivån på beläggningsverksamheten. har vidare deltagit i deteuropeiska harmoniseringsarbetet som syftar till att utarbeta gemensamstandard för beläggningsunderhäll. Beläggningarna pä det högtrafikerade vägnätet harförbättrats nägot . pä det lägtrafikerade vägnätet är beläggningarnaoförändrade eller något sämre. Genomgående har dock kvaliteten höjts påbeläggningarna. I fig. 4 redovisas kostnaderna för beläggningsunderhållunder . Kostnader för beläggningsunderhåll åren 1987-1990(milj.kr.) 1987 198S 1989 1990 Vinterväghållning: Kostnaderna för vinterväghällningenuppgick till 649milj.kn Detta är en ökning från föregäende är med118milj.kn Den milda vintern i stora delar av landet sänktekostnaderna för vinterväghällningen i Syd- och . De lägrekostnaderna har medfört att medel kunnat satsas pä i första hand ett ökatbeläggnings- och brounderhäll. har i stort sett nått upp fill destandardkrav som gäller för vinterväghällningen. En jämn och hög standardkrävs pä de högtrafikerade vägarna. I fig. 5 redovisas kostnaderna för vinterväghällningenunder . 1987 1988 1989 1990 Källa: verksamhetsberättelse är 1990 1991/92:100 Bil.7 Broar:År 1990 var det tredje året i det tioåriga program för bärighetshö- Prop.1991/92:100 jande åtgärder som fastställts i syfte att öka effektiviteten inäringslivet ge- Bil. 7 nom att bl.a. anpassa bärighetsnormerna pådet svenska vägnätet till dem som gällerinom EG. har sammanlagt 87 objekt färdigställts och öppnats för trafik. Arbeten pågick vid årets slutpä ytterligare 62 objekt. infördes den aviserade höjningen avden högsta tillåtna bruttoviktenfrän till på det s.k. BK 1-vägnätet. Programmet för bärighetshöjande åtgärder reviderades under år1990. Kostnaderna för programmets genomförande uppgick tilltotah 682,3 milj.kn Bärighet: Der milda vintern i stora delar avlandet innebar att ett mindre antal km väg var avstängda pä grund av tjälskadoroch jämfört med föregäende än Av det belagda vägnätet har7% eller haft nedsattframkomlighet , vilket är färre km än tidigare år.Genomsnittstiden under vilken de varit avstängda har dock ökat /år under perioden 1985-1987till /är . I fig. 6 redovisas antalet kilometer som berörtsav restriktioner pä grand avtjällossning 1985-1987 och 1988-1990. Antal kilometer som berörts av restriktioner pä grund av tjällossning. TVafiksäkerhet: På det statliga vägnätet minskadeantalet svårt skadade och dödade i trafiken med 430 personer jämfört medföregående ån Under aret uppgick det totala antalet polisrapporterade olyckorpä detta vägnät till 43 550. Det ären liten ökning jämfört med föregående är. Ökningen beror uteslutande pä ett ökat antal viltolyckon Övrigaolyckor minskade med 1400 jämfört med föregäende än I fig. 7 redovisas den s.k. skadekvoten, dvs.antalet dödade och skadade per miljon axelparkilometer under perioden1981-1990. 1991/92:100 Bil.7 1961 1983 1933 1984 1985 19861987 1988 1989 1990 Miljö: har redovisat tvåmiljöutredningar (publ. 1990:23, Miljövänligarevägar och trafik och publ. 1990:26, Ökad miljöhänsyn i vägplanering och vägprojektering) somgenomförts på uppdrag av regeringen.Av dessa framgär att ett pä lång sikt miljöanpassat transportsystem mäste skapas. Miljövänligare fordon och en samladinfrastrukturplanering är viktigahjälpmedel för att uppnä detta. På kort sikt måste åtgärder vidtas för boende utmed de mest buller- och avgasutsattavägarna. Vidare framgår attmiljökonsekvensbeskrivningar (MKB) i vägplaneringen inneburit att miljön fatt en ökad betydelse i bäde planering ochprojektering. Underär 1990 har 39 objekt med en byggkostnad för vart och ett av objekten päöver 10milj.kr. öppnats för trafik. Investeringarna i vägar och broar har intemotsvarat den förslitning som den kraftigt ökade trafiken förorsakat. Detotala investeringarna i det statliga vägnätet var 3 240milj.kr. För att enbart motsvaraförslitningen på vägnätet borde investeringen har uppgått till 3 770milj.kn Vägkapitalets nettovärde samt investeringar ochavskrivningar pä vägar redovisas i fig. 8. 1991/92:100 Bil.7 Vägkapitalets nettovärde samtinvesteringar/avskrivningar på vägar ÄRLIGA INVESTERINGAR OCH A/SKRIVNINGAR 1943-90 OCH NUVARANDE UTVECKLING FRA'!SKRIVEN TILL ÄR 2000,1990 ARS PRISNIVÄ. VÄGKAPITALETSNETTOVÄRDE 1943-90 OCH NUVARANDE UTVECKLINGFRAMSKRIVEN TILL ÅR 2000,1990 ÄRS PRISNIVÄ. Källa: Vägverketsanslagsframställning /93 6.1 Målen fbr vägpolitiken 11988ärs trafikpolitiska beslut anges att samhällets trafikpolitik har som sitt yttersta syfte att bidra till att bibehålla och utveckla välfärden. Vägpolitiken skall syfta till att förverkligaövergripande trafikpolitiska mäl, och för detta har sex olika delmål förvägpolifiken lagts fast. Som det första delmålet angé's'att ansvaret förväghållningen skall vara lämpligt avgränsat. Under aren 1989 och 1990 hardärför en omfattande översyn gjorts av väghållningsansvaret mellan stat ochkommun. Såsom vägpolifikens andra delmål anges attvägkapitalet skall säkras. 1991/92:100 medel som anvisas till väghållningen skall sä långtsom möjligt användas till Bil. 7 att upprätthålla standarden pävägnätet. Vägpolitikens tredje delmål är att ästadkomma engod miljö. Som en följd av detta harväglagen (1971:948) kompletterats med bestämmelser om krav pämiljökonsekvensbeskrivningar vid planering av vägar. Detta innebär att miljöintressen beaktas tidigt i planerings- ochprojekteringsprocessen. Som det fjärde delmålet anges att trafiksäkerhetenmåste förbättras. Bra vägar är ettverksamt sätt att begränsa antalet olyckor i trafiken. Som det femte delmålet anges att vägnätet skallbidra till ett effektivt resursutnyttjande.Goda kommunikationer är av strategisk betydelse för utvecklingen av näringslivet i en ort eller enregion. För denna utveckling krävs ettväl fungerande övergripande vägnät. En aktiv vägpolitik bör därför ses somen integrerad del i näringspolitiken. Det sjätte och sista delmålet är att säkerställaen tillfredsställande vägstandard ilandets alla delar, även pä det lägtrafikerade vägnätet. Vägsystemet är den mestvittförgrenade delen av transportinfrastrukturen. Då det täcker i stort sett hela landets bebyggda yta innebärsamhällets olika åtaganden för attsäkerställa ett sä omfattande vägnät en mycket stor regionalpolitisk insats. 6.2 Det näringspolitiska beslutet Regeringen föreslog ipropositionen Näringspolitik för tillväxt (prop.1990/91:87 s. 79-88) att vägplaneringen skulle förändras. Riksdagengodkände regeringens förslag (prop. 1990/91:87, TU26, rskn 326). Regeringen har därför utfärdat planeringsdirektiv förden långsiktiga planeringen för verksamhetsområde för . har lämnat en delredovisningav sitt uppdrag till regeringen.Jag kommer senare (Särskilda frågor, avsnitt B investeringsplanering) att för regeringen redovisa minaöverväganden inför det fortsatta arbetet med en reformeradinvesteringsplanering. Med hänsyn till det nya planeringssystemet ochvägverkets nya organisation somgodkändes av anser jag att bör ges i uppdrag att i samråd med riksrevisionsverketutarbeta och lämna förslag till en nyanslagsstruktur. Vid utformningen av förslaget bör hänsyn även tas till behovetav avvägningar mellan investering/underhåll samt verkets inordnande itreårsbudgeteringen. I anslutning till regeringens förslag fill ettförändrat planeringssystem angavregeringen vidare att både det ekonomiska och det politiska ansvaret för säväl de statskommunala som de enskildavägarna borde överföras till kommunernasä snart detta var prakfiskt möjligt. Regeringen har därför genom tilläggsdirektiv (Din 1991:72) till denkommunalekonomiska kommittén (Fi1990:04) uppdragit ät kommittén att studera förutsättningarna för att ersättanuvarande statsbidragssystem med ett förändrat skatteutjämningssystem. I kommunalekonomiska kommitténs betänkande (SOU1990:98) Kom munal ekonomi i samhällsekonomiskbalans - statsbidrag för ökat handlings- 41 utrymmeoch nya samarbetsformer lämnas förslag som kräver ändringar i Prop.1991/92:100 säväl anslag som gällande författningar. Regeringen kan behövaåterkomma Bil. 7 till efter att ha tagit ställning till betänkandet. 1propositionen Näringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87) föreslog regeringenatt organisation skulle förändras. Den nya organisationen skulleenligt förslaget bestå av en beställardel - en s.k. väghällningsenhet, och enproduktionsdel - en s.k. produktionsenhet. 1 samband med dennaorganisationsförändring föreslogs även en ändring av . godkände regeringens förslag (prop. 1990/91:87, TU26,rskr. Enligt vad jag erfarit införs den nya organisationen fr.o.m. den 1januari 1992. Det är angeläget att syftena med den nya organisationen kan uppnäsinom planerade fidsramar. har tidigare föreslagit att det i den nyaorganisationen skall inga en särskild s.k. affärsenhet för vägverketskommersiella bolag. Regeringen angav i propositionen Näringspolitik förtillväxt att närmare borde pröva förutsättningarna för att bedrivaproduktionsverksamheten i bolagsform, och att det i anslutning härtill ocksåkunde vara lämpligt att ta ställning till frägan om en särskild enhet som skallförvalta den verksamhet som bedrivs i aktiebolagsform borde inrättas. nya organisation börjar i allt väsentligtatt fungera frän /92. En bolagisering av verketsproduktionsverksamhet kan successivt komma att bli aktuell. 1 takt med atterfarenheter av den nya organisationen vinns kommer att fä taställning till de förändringar som behöver göras. Jag återkommer senare tillfrägan om bolagisering av viss produktionsverksamhet. Det finns enligt minmening anledning att nu oeksä ta ställning till inrättandet av en affärsenhet. förvaltar statens aktier i ett antalbolag. Dessa är vars huvudsakliga verksamhetsområde ärkunskapsexport, samt , vars huvudsakliga verksamhet består iadministration av avgiftsfinansierade vägobjekt. , som bildats till följd av det s.k.Dennispaketet. har ytterligare ett dotterbolag, , sombildats för uppgiften att anlägga en avgiftsfinansierad broförbindelse iStorsjön i . har i en skrivelse till regeringen den 11oktober 1991 ånyo föreslagit att en särskild affärsenhet inrättas. Vägverketsförslag innebär att det under en särskild chef med ett övergripande ansvar föraffärs- och bolagsutveckling skall finnas tre olika bolag. Det första bolaget är som harfungerat som samord nare av engagemang i avgiftsfinansierade vägobjekt. Detta har inneburit att bolaget såväl har beviljat krediter som bedömt kreditvärdighet i projekt i vilka bolaget har egna ägarintressen. Enligt förslag skall Väginvest ABs verksamhet renodlas. Bolaget skall initiera och medverka till , , att etablera projektbolag,svara för förvaltningen av aktier och tillvarata ver kets ägarintressen i hel- eller delägda bolag för avgiftsfinansierade vägpro jekt samt pä uppdragsbasis tillhandahålla olika specialisttjänster inom väg- 42 hällningsomrädet. Härutöver bildas två nya bolag varav ett är VägkreditAB. 1991/92:100 bildas för att svara för vägverketsexterna upplåning och statens garantiäta- Bil. 7 ganden samt andrauppgifter av internbanks- och konsultkaraktär. Det andra nybildade bolaget är VägtjänsterAB somtillskapas som ett moderbolag för bolag som har rent kommersiellkaraktär Under detta bolag inordnas bolag för projektering, bolag förtrafikantservice, produktionsbolag tillsammans med andra intressenter m.m. Somexempel pä ett sådant bolag nämner ett tänkt produktionsbolagtillsammans med . Finansieringen av aktiekapitalet i de nya bolagenförutses ske inom ramen för kredit i förfinansiering av anläggningstill-gängan hemställer vidare i sin skrivelse att den nugällande beslutsordningen vad gäller bildande av bolag och godkännande avbolagsordningar m.m. ändras så att beslut kan fattas snabbare. Regeringen redovisade i propositionenInriktningen av den ekonomiska politiken (prop. 1991/92:38) sina övervägandenvad gäller den ekonomiska politiken. I propositionen anges att statens ägandebör begränsas till områden där marknaden inte själv förmår skapa de bästaförutsättningarna för en fungerande samhällsekonomi. Staten skall därförendast i undantagsfall och då med bestämda motiv uppträda som ägare av verksamhetersom har kommersiella förutsättningar. Enligt min mening är företagsekonomisk lönsamhet inteett tillräckligt skäl för att bilda bolag. Förutom en sädan lönsamhet mäste detfinnas positiva effekter på effektivitet och produktivitet. När detgäller att bilda anser jag att ett sådant beslut kräver noggrannaöverväganden i säväl finansiellt som administrativt hänseende. Det är minavsikt att sedan mer detaljerat utrett effekterna av ett särskiltbolag för detta ändamål ånyo pröva frägan. I fråga om det redan bildade bolagetVäginvest AB anser jag att detta bolag bör renodlas till att bli ettholdingbolag med viss utredningsverksamhet för avgiftsfinansierade projekt.Regeringen bör därför begära bemyndigande att godkänna ändringar ibolagsordningen för samt att godkänna förändringar av aktiekapitaleti detta bolag. Genom beslut angående propositionenNäringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87, TU26, rskn 326) bemyndigadesregeringen besluta att lån i skulle överföras till . I avvaktan pä den ovanaviserade utredningen angående avser jag inte föreslå regeringennägra förändringar i förvaltningen av län i . I fråga om bolaget och dess dotterbolagär jag för närva rande inte beredd att lägga fram ett förslag motsvarande . Enligt min mening bör även fortsättningsvis beredas tillfälle att pröva förslag om att bedriva verksamheter i bolagsform. Det finns emellertid an ledning att nu ta ställning till förslaget om att låta tillsammansmed bilda ett produktionsbolag. Bolagets verksamhet skall ' " enligtförslaget omfatta drift, underhäll och byggande av vägar, gator och VA-anläggningar samt annan likvärdig produktion. förutser i sin 43 skrivelsestora samordnings- och rationaliseringsvinster för säväl som för . Jag delar vägverketsuppfattning att en samordning avverkets och olika kommuners insatser inom väghällningsomrädet kan medföra betydande effektivitets- ochsamordningsvinster. Jag föreslår därför att regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande att godkänna bildandet av samtatt godkänna bolagsordningen och ändringar av aktiekapitalet i detta bolag. De motiv för och den avgränsning av övrigbolagsverksamhet som vägverketanfört ställer jag mig i princip bakom. Jag föreslär regeringen att återkomma till i dessa frägor efter förnyadframställning frän . Jagvill i detta sammanhang betona vikten av att ytterligare prövarmöjligheterna till ägarmässigtsamarbete med andra intressenter i syfteatt pä sikt, när sä är lämpligt, kunna privatisera vissa av ifrågavarande verksamheterhelt eller delvis. Det är enligt min mening viktigt att denkommersiella verksamhet som bedriver, i avvaktan på en ev.utförsäljning, bedrivs avskild från verketsmyndighetsuppgifter. Av detta skäl bör en särskild enhet inrättas. Enheten bör ha till uppgift att förvalta ifrågavarande aktier och bedriva nödvändig affärsutveckling. Generaldirektören börvara direkt ansvarig för enheten. Nedan visas hur organisation slutligenkommer att se ut i och med inrättandet av en särskild affärsenhet. 1991/92:100 Bil.7 t-_-_-_-_-_-J 4.-_-_-_-_-_- Vägverkethar i en skrivelse hos regeringen begärt att regeringenskall ratificera den europeiska överenskommelsen om huvudleder förinternationell trafik, European Agreement on TrafficArteries (AGR) som träffades i . Numrering och utformning av de vägar som benämns someuropavägar regleras för del av en överenskommelsemellan europeiska länder från . Överenskommelsen har tillkommitinom ramen för FNs ekonomiska kommission för (ECE). Den nya överenskommelsen har en annan princip förnumrering av europavägar än den tidigare överenskommelsen. Enligt den nyaöverenskommelsen skall alla europavägar med i huvudsak nord-sydlig sträckningha udda nummer och vägar med i huvudsak öst-västlig riktning ha jämna nummerDen nya överenskommelsen innebar för del en omfattande förändring aveuropavägnumreringen. tog därför, tillsammans med och ,fram ett förslag till ändring i överenskommelsen AGR som innebär atteuropavägarna E4 och E6 fär behälla sina nuvarande vägnummer. Skälen förförslaget var, för del, dels att begreppen E4 och E6 är väl etableradeinom landet, dels att en omnumrering av väg E4 och väg E6 kraftigt skulle ökakostnaderna för omskyltning m.m. Detta förslag har accepterats av de ländersom godkänt överenskommelsen AGR. ÖverenskommelsenAGR innehäller vidare vissa stadganden om målsättningar beträffande denstandard som vägarna i europavägnätet bör ha. För del innebär dessastadganden i vissa fall lägre krav än de som ställs och i nägrahänseenden nägot högre krav. Det finns inte nägon anledning att sänka de nugällande kraven bl.a. beroende pä de kalla vintrarna i . De högrekraven, som bl.a. avser vägbredder, är till alla delar inte motiverade på vissalägtrafikerade vägavsnitt. Dessa standardkrav är emellertid endastrekommendationer och utgör därför inte nägot hinder mot att godkännaöverenskommelsen. Jag anser därför att bör kunna tillträdaöverenskommelsen AGR frän . De kostnader som är förenade med omskyltning aveuropavägar i beräknas uppgä till ca 25 milj.kr. Kostnaden bör belastavägverkets ordinarie anslag. Enligtriksdagsbeslut (1989/90 :TU27, rskn 325) har rätt att ta upp län iriksgäldskontoret eller att ställa borgen för delägda bolag för avgiftsfinansieradeobjekt. För objekt vars byggkostnad understiger 100milj.kn fär vägverketfinansiera investeringen med län i . har vidarebemyndigat regeringen att, efter ansökan från , låta verketfinansiera krediten med anslagen tillstatlig väghållning. Om ett särskilt bolag bildas för ett sådant objekt harvägverket medgivits rätt att gä in som delägarei sädana bolag samt använda anslagsmedel för att teckna aktier Prop.1991/92:100 samt ställa ut garantien Enligt nu gällande ordning uppgår densammanlagda Bil. 7 ramen för sädana objekt till 500milj.kn För objekt varsbyggkostnad understiger 100milj.kr. har bemyndigat regeringen attfatta beslut i varje särskilt fall. Regeringen har vidare bemyndigats attdelegera beslutanderätten för objekt vars byggkostnad understiger 30milj.kr.till . För objekt vars byggkostnad överstiger 100 milj.kn skallbeslutet underställas prövning. Av detta följer att de objekt somgodkänts av inte belastar den tidigare nämnda läneramen iriksgäldskontoret. pågår arbete med tre storaväginvesteringar som är tänkta att delvis finansieras med avgiften Det första objektet avser ombyggnad av väg E4 över ochi anslutning till . Det förslag till ombyggnad som harförordat och som bl.a. innebär att väg E4 ges en ny sträckning och att en nybro byggs över har kostnadsberäknats till 2 000 milj.kn prisnivå. Av dessa beräknas170milj.kr. kunna finansieras med trafikantavgifter och resterande del uranslaget Ll. Investeringar i trafikens infrastruktur. Det alternativ tillsträckning som utretts innebär att väg E4 i huvudsak behäller sin nuvarandesträckning men byggs om på vissa avsnitt och att nuvarande breddasoch förstärks. Alternativförslaget kan delas upp i mindre delobjekt om säskulle erfordras. Den totala kostnaden för alternativförslaget är ungefär likastor som kostnaden för det förordade alternativet. Det andra objektet avser en ombyggnad avväg E 6 genomHalland till motorväg. Objektet har avvägverket kostnadsberäknats till 1570 milj.kn i 1990 ärs prisnivå.Investeringen beräknas kunna finansieras med medel frän anslaget Ll.Investeringar i trafikens infrastruktur, med medel frän ordinarie riksvägplansamt med avgifter frän trafikanterna. Regeringen har efter förslag frändelegationen för infrastrukturinvesteringar (K 1991:04) anvisat 275milj.kn fränanslaget Ll. Investeringar i trafikens infrastruktur till vissadelinvesteringar. Finansieringsförutsättningarna för ifrågavarandeprojekt bör övervägas ytterligare. Jag är därför inte nu beredd att föreslåregeringen att inhämta bemyndigande avseende detta projekt. Enligt nu gällande ordning har inte rätt attbilda helägda bolag för avgiftsfinansierade objekt. Enligt min mening är detemellertid viktigt att ges goda förutsättningar att öka antaletavgiftsfinansierade vägar och broar. I de fall det inte är möjligt att isamarbete med andra intressenter bilda bolag för sådana vägar, men därförutsättningarna för avgiftsfinansierade investeringar finns, bör därförvägverket ges rätt att efter beslut av regeringen få bilda helägda bolag i defall en sädan verksamhetsform är mest ändamålsenlig. Samma regler avseendebyggkostnadens storlek som gäller för delägda bolag, bör gälla i dessa fall. Det tredje objektet avser en ny förbindelse överSvinesund. godkände regeringens förslag om att gevägverket rätt att ta ut avgifter pä gamla vägar i vissa fall (prop. 1990/91:87,TU26, rskr. För detta krävs emellertid godkännande i varjeenskilt fall. Vägverkethar tillsammans med norska myndigheter arbetat vidare med 46 projektet en ny bro över Svinesund.Utgångspunkten är att avgifter tas ut Prop. 1991/92:100 för trafikering av den gamla förbindelsen iavvaktan pä att en ny färdigställs. 7 Avgiftsnivån behöver dåinte bli orimligt hög pä den nya bron. Ett genomförande av investeringen i enlighethärmed kräver emellertid ändringaravväglagen (1971:948). Jag avser att efter samråd med min norska kollega senare för regeringen redovisa minaöverväganden i denna fråga. Därefterkan det bli aktuellt för regeringen att förelägga förslag tillförfattningsändringar. Regeringen har i propositionen Vissanäringspolitiska frågor (prop. 1989/90:88,TU27, rskn 325) lämnat förslag avseende finansieringen av avgiftsfinansierade vägprojekt och möjligheten förvägverket att ta upp län eller ställa borgen för delägda bolag. Ipropositionen Näringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87, TU24, rskn 286) har regeringen redovisat resultatet avde förhandlingar som förts i storstadsregionernaoch som bl.a. innebär en utbyggnad av vissa avgiftsfinansieradevägobjekt i . har godtagit de överväganden somregeringen har gjort med anledningav förhandlingsresultaten, innebärande bl.a. att förberedelsearbetena med projektering m.m. av de i uppgörelseningående lederna enligt parternasöverenskommelse bör bedrivas skyndsamt sä att lederna skall kunna vara färdiga inom angivna tidpunkter ochatt en slufiig överenskommelse skall kunna träffas under är 1992. Beträffande avserförhandlingarna utbyggnaden av Ringen,Västerleden och frägan om avgifter på biltrafiken.