prop · GF03170 · 1991-12-31 00:00:00 — Vidare inrättas en gemensamEES-kommitté med ansvar för avtalets löpande administration. Den blir ocksåcentral instans för den gemensamma beslutsprocessen inom EES. Beslut skallfattas enhäl- . ligt av EG, å ena sidan, och av EFTA-länderna gemensamt, åandra sidan. Samarbete mellan parlamentariker och mellanarbetsmarknadens parter m. fl. i EES-länderna skall ske i särskildasamrådsorgan. EFTA: s övervakningsmyndighet, , skall ha ihuvudsak samma funktion inom EFTA som kommissionen har inom EG när det gällerövervakningen av att avtalet efterlevs. skall pröva frågor avseendeavtalets efterlevnad såvitt avser EFTA-länderna samt överklaganden påkonkurrensområdet i ärenden som har prövats av EFTA: s övervakningsmyndighet.Domstolen skall också pröva tvister mellan EFTA-länderna. Bestämmelserom övervakningsmyndigheten ochdomstolen har intagits i övervakningsavtalet. Tvister mellan å ena sidan ett eller fleraEFTA-länder och å den andra sidan EG eller ett eller flera avsesbiläggas i den gemensamma kommittén. Frågan om tolkningen av avtalsbestämmelsersom har sin motsvarighet i EG-rätten kan avgöras av efterhemställan Vissa tvister rörande specifika EES-förhållanden kan hän- Prop.1991/92:170 skjutas till skiljenämnd. Gmndtanken med är således att skapa ettdynamiskt och enhetligt europeiskt ekonomiskt samarbetsområde grundat på gemensammaregler och lika konkurrensvillkor för företag och enskilda. Tillgmndfömtsättningarna har också hört att skapa så stor rättslikhet som möjligtför enskilda och företag liksom att åstadkomma enhetlighet vid tolkningen ochtillämpningen av de gemensamma reglerna, både vad avser nationella myndighetersoch domstolars handhavande av reglerna och statsmakternas uppfyllelse av sinaförpliktelser enligt avtalet. I ett samarbetsområde som EES får sådan rättslikhetuppnås på delvis annat sätt än vad som gäller inom EG. Ett led i detta är attvälja sådana implementeringsmetoder för avtalet som ger största möjliga likhetmed EG:s ordning, ett annat att genom angivande av målen för samarbetetunderstryka viljan att nå en enhetlighet i tillämpningen och tolkningen avEES-regler och motsvarande EG-regler. Upprättandet av en övervakningsmyndighetmellan EFTA-länderna och en domstol är också delar i främjandet avrättslikhet. fömtsätts att EFTA-staterna i ett avtal dem emellan, det fömtnämndaövervakningsavtalet, skall upprätta en oberoende övervakningsmyndighet, EFTASurveillance Authority () samt skapa förfaranden, som överensstämmer meddem som finns inom EG för att säkerställa att förpliktelserna såväl enligtEES-avtalet som enligt efterlevs. Detta innebär att gesuppgifter motsvarande . En viktig skillnad är emellertid attESA inte skall delta i beslutsprocessen inom EES på samma sätt som kommissioneninom EG. Fömtom regler som rör den allmänna övervakningeninnehåller avtalet bestämmelser om övervakning på områdena för offentligupphandling, statsstöd och konkurrens. skall också ha en viktig funktionvad gäller handhavandet av vissa administrativa uppgifter gentemotEFTA-länderna. I förutsätts vidare att EFTA-ländernaskall upprätta en med kompetens bl.a. att döma i fall som gällerEFTA-ländernas efterlevnad av , överpröva beslut av i konkurrensärendensamt slita tvister mellan EFTA-länderna. I övervakningsavtalet reglerasnärmare sammansättning, uppgifter och verksamhet. I avsnitt 9.1 ges en närmare beskrivning avövervakningsavtalets innehåll. I samband med har EFTA-länderna ocksåundertecknat det fömtnämnda avtalet om en ständig kommitté mellanEFTA-länderna, kommittéavtalet. Kommittén skall bl. a. handha beslutsfattande,administration och konsultationer mellan EFTA-länderna när det gällerEES-samarbetet. I avsnitt 9.3 lämnas en närmare redogörelse för det avtalet. Därutöverhar också EFTA-länderna undertecknat ett avtal om en Prop. 1991/92: 170kommitté med ledamöter från EFTA-ländernas parlament. Kommittén Bilaga 1skall vara ett rådgivande organ till EFTA-länderna i frågor som rör EES. Iavsnitt 9.5 lämnas en närmare redogörelse för det avtalet. 6 Överväganden 6.1 Inledning Mittförslag: Regeringen inhämtar godkännande av avtalet mellanEFTA-länderna och EG samt dess medlemsländer om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet samt avtalen inom EFTA om upprättande av enövervakningsmyndighet och en domstol (övervakningsavtalet), om en ständigkommitté (kommittéavtalet) och om en kommitté med ledamöter frånEFTA-staternas parlament (parlamentarikeravtalet). 1991/92:170Bilaga I Remissinstanserna: Av deca 130 remissinstanserna har endast ett begränsat antal uttalat sig i fråganhuruvida bör ansluta sig till . Det stora flertaletinstanser har ingenting att invända mot avtalet. Av de instanser som gårnärmare in på frågan om godkännande av avtalet välkomnar flertalet detta ochhälsar förhandlingsresultatet i stort med tillfredsställelse. Så är fallet medteleverket, . (),i (LO), (),() och . ,SAF och LRF understryker att avtalet kan ses som ett låt vara stort ochbetydelsefullt steg, men att bara ett medlemskap kan vara fullttillfredsställande för landet, bl. a. med hänsyn till det medinflytande detskänker. LO fäster för sin del stort avseende vid bl. a. att politikpå forsknings-och utvecklingsområdet samt på det sociala området blir sådan attlandets allmänna konkurrensläge inom EES inte försvagas. Ett godkännande av tillstyrks också avexempelvis , , läkemedelsverket, ,statskontoret, statens pris-och konkurrensverk (SPK) ochnäringsfrihetsombudsmannen (NO). Sistnämnda två remissorgan understrykerframförallt positiva betydelse på konkurrensområdet. och Centerkvinnorna redovisar en ihuvudsak positiv inställning till . anser att EES-avtaletsammantaget skapar nya möjligheter till ett intensifierat miljösamarbete ochger en plattform för att påverka miljöproblemen i . och Grön Ungdom anser dockatt bereder vägen för en ytterligare försämring av miljön. Kritiskamot från miljösynpunkter är också ,, och Green-Peace. att avtalet äventyrar den svenska demokratin och gmnderna för vårrättsordning, att avtalet ökar arbetslösheten i och att avtalet görSverige till en randstat i norr. Förutom av de nämnda remissorganen avstyrksEES-avtalet av och av Ung Vänster. Några instanser har framhållit att remisstidenvarit alltför knapp för en tillfredsställande utvärdering. Skälenför mitt förslag: är en del av . Här är vår geogra- Prop.1991/92: 170 fiska hemvist, våra historiska och kulturella rötter. Utvecklingeni vår Bilaga 1 europeiska omvärld är av avgörande betydelse när vi skallutforma dagens och morgondagens politik. Som del av är det naturligt förSverige att främja ett brett europeiskt samarbete. Samverkan inom de Europeiska gemenskaperna (EG),den Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) och Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () har verksamt bidragit till attliberali-sera handeln och betalningsströmmarna och därmed också främja denekonomiska utvecklingen inom . Ett brett samarbete har etablerats,som befordrar avspänning och fredlig samlevnad i vår världsdel. Den historiskaroll som EG har spelat i denna process förtjänar understrykas. Mellan fornafiendestater har ett så nära samarbete byggts upp att nya krig mellan demframstår som otänkbara. starka uppslutning kring det nordiskasamarbetet, vårt medlemskap i och och vårt frihandelsavtal med EGhar naturligtvis till stor del drivits fram av våra ekonomiska intressen. Mendet speglar också en känsla av samhörighet som har flera andra dimensioner ände rent ekonomiska. Vi har en djupgående värdegemenskap som omfattar begreppsom demokrati och försvar av mänskliga rättigheter. På denna gmndval har ettvidsträckt samarbete byggts upp på en rad olika områden. Växandeturistströmmar, intensifierat studentutbyte, ökad migration och ett störrekulturellt och vetenskapligt utbyte är uttryck härför. i detta perspektivär det naturligt att intresset i för de västeuropeiska integrationsfrågornaväxer. När man blickar tillbaka var något av enmilstolpe i integrationsarbetet för del. Från det året råder fulltullfrihet för alla industrivaror i handeln mellan EFTA och EG. var en av initiativtagarna bakom det förstagemensamma ministermötet mellan EFTA och EG i . Viddetta möte enades ministrarna om en deklaration, som lade den politiska grundenför ett utvidgat samarbete. Luxemburgdeklarationen var det första uttrycket förEG- och EFTA-ländernas gemensamma strävan att bygga ut samarbetet utöverfrihandelsavtalet. Den har följts upp av andra uttalanden som syftar till det gemensammamålet att skapa ett dynamiskt europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES). Ett viktigt steg mot förverkligandet av EESutgjordes av den europeiska enhetsakten inom EG , som skapade deinstitutionella fömtsättningama för att genomföra EG:s inre marknad. EG ladedå fast ett ambitiöst program för utveckling av integrationen. Fysiska,tekniska och fiskala hinder skulle avlägsnas. Man skulle genomföraRomfördragets urspmngliga mål om fri rörlighet för varor, personer, tjänsteroch kapital till den . Genom enhetsakten reviderades ochkompletterades gemenskapsfördragen och en väsentligt ökad användning avmajoritetsbeslut infördes. Riktlinjerna för integrationsarbetet i Sverigelades fast som ett resultat av behandling av propositionen och den västeuropeiska integrationen (Prop. 1987/88:66,UU 1987/88:24, 24 "Vad somförestår är en översyn av våra kontakter på olika Prop. 1991/92: 170sakområden för att om möjligt uppnå att integrationsarbetet inom EG, Bilaga1 som accelereras, leder till samma fördelar och åtaganden för medborgare,institutioner och företag i som det gör i EG: s medlemsländer. "Detta allmänna mål för samarbete med EG bekräftades av våren1989. Utgångspunkten för deltagande i ettEES-samarbete är densamma som vid de tidigare tillfällen då vi sökt stärkarelationerna till EG, nämligen en vilja att konstruktivt bidra till ett brettvästeuropeiskt samarbete. Omfattningen och inriktningen av det samarbete somsöks inom ramen för EES stämmer väl överens med ambitioner att fortlöpandestärka och utveckla relationerna med EG. Den starka tonvikt som vi lägger på detvästeuropeiska samarbetet står på intet sätt i motsats till vår allmännasträvan att öka utbytet med andra länder i och med omvärlden i övrigt.Att vi driver frihandeln längre gentemot EFTA och EG än vad som för närvarandeär möjligt med andra länder innebär inte en ökad slutenhet gentemot dessa. Ivår allmänt frihandelsvänliga politik ligger att vi vill verka för ettVästeuropa som är öppet mot omvärlden och som därvid beaktar u-ländernasutsatta ställning. I detta ligger inte minst en önskan att utveckla handelnmed de central- och östeuropeiska länderna. Frihandelsavtal har undertecknatsmed , , , och . Avtal kommer inomkort att ingås även med och . deltar också aktivt i depågående GATT-förhandlingarna med siktet inställt på fortsatt liberaliseringav världshandelssystemet. Världsekonomin präglas av en fortlöpandeinternationaliseringsprocess. För att behålla sin position som utvecklatindustriland måste delta i denna process och möta dess krav påanpassning. Den svenska ekonomin kan inte avskärma sig fråninternationaliseringen. Integrationen illustreras av den utveckling som ägt rumi och omvärlden och som accelererat . a. markerasden av den långtgående liberaliseringen inom utrikeshandeln och den allt störrefriheten såvitt avser kapitalrörelser. I ett internationellt perspektiv harsådana steg framstått som naturliga och nödvändiga. Integrationsprocessen kommer att fortsätta underalla omständigheter. Utrikeshandeln utvecklas, de internationellakapitalströmmarna växer, direktinvesteringarna likaså. Arbetskraftens rörlighetökar, liksom företagens. Miljöfrågor, forskning och utveckling kräverinternationellt samarbete. Det ökade utbytet mellan länderna blir engrundläggande fömtsättning för en god ekonomisk utveckling. Den för viktigaste delen avinternationaliseringen är tveklöst den europeiska integrationen. Sverigesviktigaste handelspartner finns i . Mer än hälften av den svenskautrikeshandeln sker med EG och sammanlagt svarar EES för nära tre Ijärdedelarav svensk utrikeshandel. Besluten inom EG får därför avgörande betydelse förden svenska ekonomin, vilken anknytning till EG än väljer. Vårtland har haft stora fördelar av det frihandelsavtal som träffades 25 med EG för ungefär tjugoår sedan. Men i den integrationsprocess som Prop. 1991 /92: 170 pågårframstår ett sådant avtal som otillräckligt. Exempelvis omfattar Bilaga 1frihandelsavtalet varken tjänstesektorn eller personers rörlighet. Om vi hadevalt att stå utanför den europeiska inre marknaden skulle de negativakonsekvenserna ha blivit betydande och av en helt annan storleksordning än deproblem som kan uppstå vid en anpassning till denna marknad. När ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområdeskapas avvecklas gränshindren i handeln med varor och tjänster mellan deberörda länderna samt de tekniska handelshinder som beror på skillnader inationella lagar och bestämmelser. Kapital kan röra sig fritt över gränsernaoch avvecklas begränsningarna i fråga om arbetskraftens rörlighet. Ensådan utveckling är av flera skäl ägnad att öka den ekonomiska effektivitetenoch främja en gynnsam ekonomisk utveckling. Hela det svenska samhället kommer i praktiken attberöras av . Vissa element gäller hela näringslivet somkonkurrensreglerna, bestämmelserna om etableringsfrihet m. m. Andra element ärmer riktade till de enskilda människorna som reglerna om arbetskraftensrörlighet och utbildningssamarbete. Jag vill i det följande särskilt peka på ett antalfördelar som bör uppstå som följd av ett deltagande i den inre marknaden.Inledningsvis berörs de övergripande ekonomiska konsekvenserna. Frihandeln mellan avtalsländerna tillåter en störreinternationell specialisering gmndad på komparativa fördelar och detta ledervia ökad handel till högre välfärd. Det är av väsentlig betydelse för Sverigeatt vår exportindustri har samma förutsättningar på den europeiska marknadensom konkurrentländerna. För många större svenska företag blir en "hemmamarknad"med uppemot 50 gånger fler människor än den nuvarande av mycket stor betydelse.Risken för en fortsatt företagsutflyttning minskar påtagligt. Genom de ökade möjligheterna att utnyttjastordriftsfördelar bidrar den större marknaden till en produktivitetsökning ochsänkta enhetskostnader. främjas behövliga strukturrationaliseringar.Dessa är en naturlig del av förnyelsen i varje växande ekonomi och hade blivitnödvändiga oavsett anknytning till EG. Naturligtvis ger rationaliseringarnaupphov till anpassningskostnader. Men ju högre grad av flexibilitet i ekonomindesto lägre kostnader. Besparingar blir möjliga till följd av att onödigakostnader i form av bl. a. förseningar och administrativt merarbete vidgränspassager bortfaller och att produktanpassningar som påkallats avskillnader i nationella standarder inte längre behövs. En minskning av dessakostnader leder i sin tur till växande handel inom marknaden. En större rörlighet för varor, personer, tjänsteroch kapital leder till effektivare konkurrens som pressar kostnader och priserinom både produktion och distribution på ett sätt som gynnar konsumenten.Inflationstakten kan väntas sjunka. Reglerna för offentlig upphandling avvaror och tjänster liberaliseras. Svenska företag får möjlighet att delta ikonkurrensen på denna mycket stora marknad. marknad främjar innovationer och förnyelse. Det växande samarbetet inom forskning och Prop.1991/92:170 utveckling, som innebär, bör leda till ytterligareförstärkning Bilaga 1 av de dynamiska effekterna av integrationen.EES-avtalet ger EFTA-länderna tillträde till större delen av EG: s ramprogramför forskning. De bedömningar av den inre marknadens ekonomiskaeffekter som gjorts inom EG visar att områdets bruttonationalprodukt påmedellång sikt blir betydligt större och inflationstakten lägre (den s.k.Cecchini-rapporten). Tillväxten väntas öka till följd av att resurser fördelasoch används effektivare . Förberedelserna för den inre marknaden har redanökat investeringarna i och därigenom höjt sysselsättningen och ökatvälståndet. Detta avspeglar en förstärkt framtidstro hos företagen. Som jag nämnt tidigare inskränker sig de positivaelementen i inte till de rent ekonomiska. Principen om personersfria rörlighet innebär en helt ny frihet som inte täcks av tidigare avtalmellan EFTA och EG. innebär tillgång för den individuellaarbetssökaren till en mycket stor gemensam arbetsmarknad och den frieyrkesutövaren kan fritt välja att etablera sig i vilket EES-land som helst utantyngande administrativa procedurer. Svenska studenter kan lättare välja attstudera utanför gränser. Även pensionärer kommer att fritt kunna slåsig ned i de andra EES-länderna. Den fria rörligheten för personer germänniskorna möjlighet till nya erfarenheter och ökade kontakter över gränsernaoch blir en naturlig del av det växande mellanfolkliga samarbetet på en rad olikaområden i samhället. Undanröjandet av administrativa hinder förpersoners rörlighet kan tänkas medföra att arbetstagarna i ökad omfattningsöker sig till de länder som erbjuder de högsta lönerna,eller därarbetslösheten är lägre. Inom EG råder märkbara skillnader i fråga omarbetslöshetsnivåer och i någon mån i fråga om löner, eftersom arbetstagarnasrörlighet är begränsad av många olika skäl, t. ex. språkkunskaper.Verkningarna av den inre marknaden på arbetskraftens rörlighet kommer erfarenhetsmässigtknappast att bli vare sig snabba eller stora. har också stor betydelse förmiljöområdet. Genom ett förstärkt samarbete kommer att kunna medverkai formuleringen av en gemensam miljöpolitik inom EES. Detta är särskilt viktigtdå flera av de miljöutmaningar som vi står inför är regionala till sinkaraktär. De fordrar internationell samordning för att effektivt kunna mötas.Tillsammans med likasinnade EG- och EFTA-länder kommer vi att genom EES-avtaletha ökade möjligheter att verka för en ambitiös miljöpolitik. I EG sker också ett omfattande samarbete inom ramenför gemensamma program. I synnerhet på området för forskning och utveckling ochutbildningsområdet har detta arbete kommit långt. Genom öppnasdetta samarbete också för EFTA-länderna. Om stod utanför den inre marknaden skulledetta med all sannolikhet medföra negativa konsekvenser på flera av de områden som nämnts i det föregående. De fördelar som redovisats skulle utebli. Svenska företag skulle inte kunna konkurrera på lika villkor på den inre marknaden. Hinder för svenska företags export av produkter och tjänster skulle uppstå, 27 som företag i andra länderi kunde undgå. Svenska företags Prop. konkurrensmöjligheter skulledärmed försämras betydligt. Vidare skulle de Bilaga I kostnadsbesparingar ochproduktivitetsförbättringar en ökad konkurrens Svenskaföretag skulle inte heller ha samma möjligheter att delta i europeiskaforsknings- och utvecklingsprogram. snartsynligt resultat av ett beslut att stanna utanför den inre marknaden bli en ökning av de svenskaföretagens investeringar i utlandet och minskade utländskainvesteringar i vårt land. skulle också tvingas till ensidig anpassning i många falldär ett deltagande i den inre marknaden ger ett Kravet på en ökad effektivitet och konkurrens kannaturligtvis, åtminstone på kort sikt, leda till bortfall av arbetstillfälleni vissa sektorer. Det mest kännbara anpassningstrycket riktar sig mot skyddadesektorer, inom vilka prisförhållandena har snedvridits och effektivitetenblivit låg på gmnd av avsaknaden av konkurrens. Detta gäller förutom vissaindustrigrenar tjänstesektorn, som först nu är på väg att utsättas för eneffektiv internationell konkurrens. En fortsatt strukturrationalisering kandock inte undvikas i längden och det råder enligt min mening inget tvivel omatt den samlade effekten på sysselsättningen av är positiv försvensk del. Jag vill i det följande närmare berörakonsekvenserna av på ett antal viktiga områden, som är gemensammaför flera departement. I det därefter följande (bil. 2 13) kommer berördastatsråd att närmare redovisa de sakområden var och en svarar för. 6.2 Fri rörlighet för varor några huvuddrag Måletför på varuområdet är att genom enhetliga regler och förenkladeadministrativa mtiner främja handel och annan ekonomisk samverkan mellanparterna och uppnå fri rörlighet för varor inom hela EES-området. ochövriga EFTA-länder får genom tillträde till EG: s inre marknad. Jag vill särskilt understryka två ekonomiskafördelar av den fria varurö-relsen. Ökad konkurrens uppstår på många områden, vilketinnebär större produktivitet, sänkta kostnader och priser. Den ökadekonkurrensen bör kunna leda till en större dynamik i den meningen attförnyelsetakten och mångfalden på marknaderna ökar. Besparingar till följd av att kostnader i form avbl. a. förseningar och administrativt merarbete vid gränspassager bortfaller.Olika produktanpassningar som påkallats av skillnader i nationell standardbehövs inte längre. De kanske mest påtagliga effekterna av en frivarumarknad är att vänta och har i en del fall redan börjat märkas inom områden där handeln försvårats eller snedvridits eller t.o.m. omöjliggjorts till följd av handels hinder som undanröjs genom . När det gäller industrivaror 28 är de störstaförändringarna att vänta i branscher där styrd offentlig Prop. 1991/92:170upphandling utestängt eller hindrat utländska leverantörer eller där skill- Bilaga 1 nåder i teknisk standard fördyrat tillverkningen. En annan konsekvenstorde bli att många insatsvaror och komponenter blir billigare i inköp ochurvalet av leverantörer bredare. har i sina undersökningar av deninre marknadens effekter bl. pekat på att flera högteknologiska och växandesektorer har hämmats av handelshinder. Det gäller t. ex. delar avverkstadsindustrin (elektriska produkter, elektronik, telekommunikationer,bilindustri) och läkemedel. Detta har medfört att europeisk industri inom dessabranscher inte har kunnat utnyttja sin fulla potential. Det är för svensk delintressant att konstatera att viktiga delar av vår exportindustri är verksamjust inom dessa områden. kan väntas medföra en större öppenhetpå marknader där den internationella konkurrensen har varit liten, som inomlivsmedelsindustri och byggnadsmaterialindustri. Vad gäller jordbrukssektorn iövrigt bör dock påpekas att viktiga gränsskydd kommer att stå kvar, eftersomEES-avtalet inte medför någon svensk anslutning till EG: s gemensammajordbmkspolitik (CAP). Avtalet innebär för övrigt inte heller att gränskontrollernamellan och avskaffas, även om formaliteternaförenklas. Urspmngsregler, tullbestämmelser ochgränsformaliteter förenklas således som direkta begränsningar avimport och export förbjuds. Eftersom den fria varucirkulationen omfattar ävenkol- och stålområdet innebär att de svenska exportrestriktionernaför järn- och stålskrot kommer att avvecklas inom EES. EES-avtaletinnebär för enskilda produkter att och övriga EFTA-länder övertar EG: sgemensamma föreskrifter och produktkrav, principen att erkänna nationellalikvärdiga regler (den s.k. Cassis de Dijonprincipen) samt EG: s system föratt fastställa hur produkter skall provas, kontrolleras och märkas. Dettainnebär vissa ändringar i förhållande till dagsläget. syftartill att upprätthålla viss väsentlig säkerhet och trygga den friavarucirkulationen. Bedömningen av varors överensstämmelse med angivna reglersamt provning och kontroll av dessa skiljer sig i stora delar från detnuvarande svenska systemet med förhandsgodkännande och myndighetskontroll. EG:ssystem utgår från tillverkardeklarationer och i vissa fall kontroll genomutomstående organ, som utför kontrollen enligt uppdrag på privaträttslig grund. Huvudprincipen i EG: s system innebär att entillverkare som utformat en produkt i enlighet med harmoniserad europeisk standard kan intyga detta genom en s.k. tillverkardeklaration. Detta utgör ett bevis på att aktuella krav är uppfyllda. Produkter som överensstämmer med gällande krav skall innan de släpps ut på marknaden märkas med ett EG-märke.På de områden där detta system till följd av kommer att införas, försvinner således det traditionella svenska systemet med förhandsprov- 29