prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Detta beslut innehåller också en uppmaning tillGeneralsekreteraren att förbereda en rapport till ECOSOCs möte där olikareforminitiativ sammanfattas, inklusive det nordiska. Parallellt med uppföljningsarbetet i olika FN-forabedrivs bilaterala konsultationer i olika huvudstäder samt medregionala grapper. med uppföljningen av de reformfrågorsom belysts av Nordiska FN-projektethar särskilt en rad andra reformfrågoraktualiserats i FN, bl. a. organisationsstraktur. Relationeraa mellan generalförsamlingen och ECOSOCsamt i synnerhet ECOSOCs roll är en annan fråga som är underbehandling i FN, vid bl.a. en extra session med generalförsamlingen våren1991. En rad länder har pekat på ECOSOCs oförmåga att koordinera FNsaktiviteter inom det ekonomiska och sociala området. Besluten innebär bl.a. reformering av utskottens arbete ochämnesinriktade högnivåmöten. Desyftar till att vitalisera ECOSOC.Denna reformprocess avser framför allt FNs normativa arbete och synes pådetta stadium inte innebära att formerskapats för den typ av styming som ett skullekunna ge, men innebär ändå ett viktigt steg i rätt riktning. Det är angelägetatt fortsatt följa och stödja denna process. Inom en radoperativa organ diskuteras och förhandlas olika reformer. Även här står styr- och finansieringsformer i fokus.Exempel på FN-organ där reformfrågor initierats, ofta på svenskt/nordisktinitiativ, är följande: FNsflyktingkommissariat (UNHCR) /GATTs Interaationellahandelscentram (ITC) Världslivsmedelsprogrammet(WFP) FNsnyligen sammanslagna narkotikaprogram (UNDCP) FNs konferens om miljö och utveckling(UNCED) väntas i många avseenden bli ett test på FN-systemets förmåga attkraftfullt gripa sig an högt prioriterade frågor. I de intensivaförberedelseraa har, i ett multilateralt systemperspektiv, koordinationen inomFN och samarbetet medutvecklingsbankerna samt olika finansieringslösningar fått stor uppmärksamhet. I FNs utvecklingsprogram (UNDP), som är FNscentrala organ för utvecklingsfrågor,har reformfrågor ägnats mer marginellt intresse. UNDPs centralaroll motiverar att reformfrågoraa ges en helt annan uppmärksamhet. Sammantaget kan sägas att reformfrågoraa i FNinte stått så i fokus som . Jag avser att med kraft drivadessa frågor i relevanta fora. Utredningenöverlämnade sitt betänkande . Betänkandet kommer attremissbehandlas under vintera. /91 inleddes ett projekt för utveckling och förbättring av svensk biståndsstatistik och förförbättring av tillgängligheten till interaationellbistånds- och u-landsstatistik. , , står som projektledare. Projektet sker isamarbete med samtliga biståndsmyndigheter och utrikesdepartementetsavdelning för intemationellt utvecklingssamarbete.Till projektet är också knutet en referensgrapp. I projektarbetet ingårbl.a. att utarbeta en biståndsstatistisk årsbok och bygga upp enbiståndsstatistisk databas med svensk och interaationell statistik på området.Projektet löper . Åtgärdermed anledning av regeringens program för omställning och minskning av denstatliga administrationen Nedanredovisas en uppföljning av de riktlinjer som angavs i regeringens program för omställning och minskning av denstatliga administrationen (prop. 1990/91: 150 del II, Fiu37,rskr.390). Tillskapandet av den nya myndigheten förnäringshvsutveckling har möjligjort viss rationalisering av administration. Ikompletteringspropositionen beräknades rationaliseringen till totalt10% eller 3 5milj.kr. Enligt planeraa kunde halva rationaliseringen verkställas i sambandmed att myndigheten bildades. Resterande skall fördelas på budgetåren1992/93 och 1993/94 med 1,resp 3,. Dessutom har en ny byrå för förvaltningsbistånd inrättats på SIDA. Genom rationaliseringarhar medel frigjorts av redan befintliga administrativa resurser ochomdisponerats för byråns bildande. En annan möjlig rationalisering som togs upp ikopletteringsproposi-tionen varsamlokalisering av vissa biståndsmyndigheter genom skapandet av "Biståndetshus". Enligt regeringsbeslut av har statskontoret fåttuppdraget att i samråd och samarbete med BITS, SIDA, SAREC och pröva möjligheten tillsamlokalisering och uppskatta vilka vinster som kan uppnås. Resultatetskall redovisas till regeringen . m. Prop-1991/92: lOO 4 Jagföreslår att biståndsramen för /93 fastställs till 14 460milj.kr., vilket motsvarar en procent av den beräknade brattonationalinkomstenför . Beloppet utgör en ökning med 589 milj. kr., i jämförelse med innevarande budgetår. Ökningen hänförsig dels till beräknad tillväxt av BNI till marknadspris dels till att BNIberäknats på ett nytt sätt, där hänsyn tas till icke hemtagen avkastningpå svenska företags direktinvesteringar i utlandet. Ökningen avramen är i huvudsak jämnt fördelad över de olika anslagen.Rationaliseringsuttag har gjorts pä samtliga myndigheter som vissaangelägna reformer medgetts. De multilaterala bidragen under anslaget C I.Bidrag till interaationella biståndsprogram föreslås öka med 247 milj.kr. och uppgå till totalt 3 566 milj.kr. Det totala multilaterala biståndet ärdock större eftersom stora bidrag till intemationella organisationer även gesfrån de andra anslagen inom biståndsramen.Sammantaget uppgår de svenska multilaterala bidragen till ca entredjedel av biståndsramen. Inom anslaget används ökningen främst förmultilaterala organisationer medstark fattigdomsinriktning, såsom (Intemationella utvecklingsfonden) ochUNICEF samt med inriktning på flykting- och katastroffrågor, såsom UNHCR och WFP/IEFR. Vidare beräknas enstörre ökning av medel för miljö- och befolkningsfrågor. Av outbetalda medel på underanslaget C 1. Bidrag till interaationella biståndsprogram utgör . skuld sedlar deponerade i Riksbank förtäckande av åtaganden gentemot interaationellaorganisationer och utvecklingsbanker. Av den ingående reservationen på ca 200 milj.kr. har ca 35 milj.kr. reserverats för fördröjda inbetalningar och påfyllnader av utfästa belopp till intema organisationer. Ca 50 milj. kr. har budgeterats för att främja en effektivare verksamhet i linje med de svenska biståndspolitiska målen inom UNDP. Inom stödet till de regionalautvecklingsbankeraa finns outnyttjade medel om ca 20 milj.kr. för förinvesteringsstudier, expertfi nansiering m. m. Inom delposten förmiljöinsatser finns reserverade medel avsedda bl.a. för ett utökat engagemang och som uppföljning av FNs konferens om miljö och utveckling i . Av medlen som SIDA disponerar under anslaget C 1. Bidrag till interaationella bi ståndsprogram utestår knappt 80 milj.kr. Dessa medel är redan utlasta för bl a livsmedelsbistånd via interaationella organisationer, stöd till FNs familjeplaneringsfederation, och interaationella sjöfartsuni versitetet. Förslag presenteras ipropositionen om att ointecknade reserva tioner under anslagsposten 10. Andra multilaterala bidrag, delposten B. Övriga insatser skall görastillgängliga för bidrag till finansiering av civila insatser i samband med FN-aktioner för fred och återappbyggnad. Av medlen som budgeterats som täckning för skuldsedlar som utfärdats för IDAs räkning men ännu ej utbetalats har regeringen under /91 beslutat attdisponera 125 milj.kr. för muhilate rala insatser i samt 220 milj.kr. satser, utan att åtagandengentemot inskränkts. Av medlen Prop. 1991/92:100 som disponerats på detta sätt har 260 milj.kr. Anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDAberäknas sammanlagt till 7 517 milj.kr. vilket aren ökning med 217milj.kr. jämfört med innevarande budgetår. Iregeringsdeklarationen anges prioriteringar för biståndets fördelning på olika anslagsposter. Dessa återspeglas i attanslagsposterna för demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärtbistånd samt för bistånd genom folkrörelseroch andra enskilda organisationer höjs väsentligt. För anslagspostenkatastrofer och återappbyggnad m.m. föreslås en ökning mot bakgrand av deförväntat stora behoven av katastrof- och flykting-hjälp. Medel för civila insatser i samband med FN-aktioner för fred ochåterappbyggnad har beräknats under anslaget C 1. Bidrag till interaationella biståndsprogram, anslagsposten 10. Andramuhilaterala bidrag, delposten B. De outbetalade medlen under anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA uppgår till ca . Heladenna totala reservation utom ca 50 milj. kr. är intecknad genom utfästelseroch avtal för olika projekt och program. Avreservationeraa hänförs ca 1,3 miljarder till landramama och regionalastöd (inkl humanitärt bistånd). För dessa anslagspostermedges en rätt att utlasta belopp på upp till anslagna medelför . Denna budgeteringsteknik skapar föratsättningar för långsiktighet ilandsamarbetet och för att utbetalningaraa skall kunna verkställas i takt med att medel behövs för genomförande av olikaprojekt och program. Reservationerna under landprogrammen motsvarar drygt ett kvartals förskjutning mellan det att medlen blirtillgängliga och till att de utbetalas. Detta får ansestillfredsställande. Inom anslaget C 3. Andra biståndsprogram är detframförallt medel för stöd till ekonomiska reformprogram ochskuldlättnadsåtgärder som har räknats upp. För /93 beräknas 700milj.kr. för särskilda insatser iskuldtyngda , en ökning med 200 milj.kr. jämfört med innevarandebudgetår. Inom anslaget beräknas vidare ökningar för forskningsprogram genom SAREC, stöd tillnäringslivsutveckling genom SWEDECORPsamt tekniskt samarbete och u-krediter genom BITS. Till anslagsposten för stödtill näringslivsutveckling genom har medel för industribiståndöverförts från landramama för , ,och under anslaget C. 2 Utvecklingssamarbete genom SIDA. projektbistånd tillvissa länder har minskats genom attbistånd till redovisas under ett särskilt anslag. har för /93 medel beräknats bl.a förutveckling av samarbete i nya former med programländema , oöhZimbabwe. Landramama för dessa länder har anpassats i motsvarande mån. Totaltökar anslaget C 3. Andra biståndsprogram med 141,5 milj. kr. till 2 114,5milj. Den totalareservationen under C 3. Andra biståndsprogram uppgår till . U-landsforskningenvia SAREC uppvisar en reservation på ca 120 milj. kr. där alk utom knappt 40 milj. kr. är utfast för olika projekt och program.Reservationeraa för BITS uppgår till drygt 100 '6 milj. kr för det tekniskasamarbetet (allt är intecknat) och ca 460 milj.kr. 1991/92:100 föru-krediter (med ca. 300 milj. kr. redan intecknat). Jag anser att den Bil. 4 ointecknade reservationen för u-krediter ärrimlig för att tjäna som buffert mot svängningar i anslagsbelastningen. Underanslaget projektbistånd till vissa länder anslogs under budgetåret medel fördet bilaterala stödet till . Reservationeraa underdenna anslagspost är drygt 100 milj. kr. och allting är intecknat. Den störstareservationen uppvisar anslagsposten 7.Särskilda insatser i skuldtyngda länder. Av reservationeraa på ca 700 milj.kr. är dock ca 550 milj. kr. utlasta som betalningsbalansstöd ochskuldlättnader. Takten i medelsutnyttjandet under denna anslagspost är särskilt svår att föratse då utfästelser görs i sambandmed interaationellt samordnade aktioner för länder som genomförekonomiska reform- ochåterhämtningsprogram. Behovet av insatser i fattiga skuldtyngda länder ärfortsatt mycket stort och det är angeläget att en beredskap för ökatstöd finns. Följandeförändringar av anslagsteknisk natur för /93 föreslås: Medel för bidrag till NDF(), somtidigare redovisats under anslaget C 1. Bidrag till interaationeUabiståndsprogram, anslagsposten 10. Andra multilaterala bidrag, delposten B,Övriga insatser, redovisas nu i anslutning till övriga interaationella finansieringsorgan under anslagsposten 5.Regionala utvecklingsbanker, som en ny delpost. Under anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA föreslås anslagsposterna Katastrofer m.m. ochStöd till återappbyggnad sammanföras anslagspost under namnet Katastrofer, stöd till återappbyggnad m.m. Under samma anslag föreslåsanslagsposten Regionala insatser i i forsättningen hetaUtvecklingssamarbete med Centralamerikaoch anslagsposten Projektbistånd tillLatinamerika heta Utvecklingssamarbete med . Under anslaget C 3.Andra biståndsprogram uppdelas anslagsposten 9. Styrelsen för interaationelltnäringslivsbistånd () till en anslagspost med namnetnäringslivsbistånd och en anslagspost med namnet . inrättas ett nytt anslag C 10.Styrelsen för intemationellt näringslivsbistånd() där förvaltningskostnaderaa anslås. Vissa utgifter för biståndsverksamhet, som istatsbudgeten belastar andra anslag än biståndsanslagen bör liksom tidigarebudgetår räknas av mot biståndsramen.Kommande budgetår görs även avräkningar mot anslaget för samarbete medCentral- och av administrationskostnader som redovisas under BITS förvaltningsanslag. För /93 uppgårnettot av dessa avräkningar till 854 milj.kr. varav 665 milj.kr. hänför sig till avräkning för vissa asylkostnader.1 jämförelse med innevarande budgetår har asylavräkningaraa minskatsmed 35 milj. kr. Planeringsramarna för utvecklingssamarbete underbudgetåren 1993/94 och 1994/95 bör iförhållande till /93 utgöra oförändrade andelar avbrattonationalinkomsten. Anslagsbelopp och anslagsbenämningar framgår avnedanstående sammanfattande tabell. Tabell 2Biståndsanslagen 1989/90-1992/93 (milj.kr.) Anvisat Anvisat Anvisat Förslag Förändring 1989/901990/91 1991/92 1992/93 1991/92- -1992/93 1991/92:100 Bil. Bidrag till internationella biståndsprogram Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) (1) (SandöU-centrum) (1) Styrelsen för u-landsforskning(SAREC)(1) Beredningen för internationelltteknisk-ekonomiskt saraarbete (BITS) (1) Bidrag till styrelsen för u-landsutbildningi (SandöU-centrum) Styrelsen för internationelltnäringslivsbistånd() (2) Biståndskostnadersom finansieras över andra huvudtitlareller anslag 3333,5 3 566,2 3 319,4 3 566,1 246,7 6 190,0 6 787,0 7 300,0 7 517,0 217,0 1 647,3 2 117,0 1 973,0 2 114,5 141,5 222,0 246,0 269,6 293,8 24,2 11 660,9 13 000,0 13 871,0 14 460,0 589,0 (1)Enligt nytt beräkningssättredovisas anslagen exklusive moms från och /93. /92 är däremotanslagen redovisadeInklusive moms (2)Medel under detta nya anslag har /92 anslagits under C 3. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna vadjag förordat under rabriken Biståndsanslagen m.m. Bidrag till intemationella biståndsprogram 3 766 740 830 4 433 354 136 3 319 379 000 3 566 147 000 Behoven av Internationell resursmobilisering och samverkan ökar Grandenför utveckling ligger i en god nationell ekonomisk politik och intera resursmobilisering. Om detta råder allmänenighet. Biståndet spelar härvid en kompletterande roll. Inte minstviktig är intemationell resursmobilisering för att lösa problem som är avsådan karaktär att de inte enbart kanhanteras nationellt. Den fortsatta reformprocessen i u-ländema och omstraktureringen i , miljöförstöringenoch de växande flyktingproblemen,bekämpningen av narkotika och AIDS liksom det ökade behovet av katastrofinsatser är exempel påområden där interaationell samordning är en föratsättning för att någoda resultat. Åtgärder för att hantera skuldproblemenmåste baseras på interaationella överenskommelser och kräver också betydande multilaterala insatser. Därtill kommerett ökat behov av multilateralt bistånd på mjuka villkor på grand av attett antal tidigare medelinkomstländers ekonomiska situation försämrats så att de nu kvalificerar sig för lån frånVärldsbankens fond för räntefria lån ().Förhandlingaraa om en ny påfyllnad av IDAs resurser, som inletts,är en viktig del av den intemationella resursmobiliseringen. som behoven av multilateralt stöd växerhar förutsättningarna för ett mer effektivt intemationellt biståndssamarbeteökat. En interaationell samsyn omvilken utvecklingsstrategi och vilka utvecklingsprioriteringar som bör gällapå 90-talet har vuxit fram och fått ett brett gehör både på det multilaterala området och bland debilaterala givarna. Samarbetet mellan multilaterala institutioner ochbilaterala givare har förstärkts och samordning av multilateralt och bilateraltbistånd blir allt vanligare och effektivare. Allt detta ställer krav på ett väl fungerandemultilateralt system med en klar och rationell ansvarsfördelning både inom detmultilaterala systemet och mellan det multilaterala och bilateralabiståndet. Det ställer också krav påprioriteringar i institutioner och givarländer. Mot denna bakgrand är debåda utredningar som företagits om det multilaterala biståndet, multibiståndskommittén (SOU 1991:48) och , som närmare beskrivs och kommenteras under avsnittet. Aktuellautredningar m. m., av specielltvärde. Utredningaraas förslag och synsätt utgör viktigt underlag för ettförstärkt svenskt agerande på det multilaterala området. Multilateralabiståndet i förhållande till det tofela biståndet Prop. Det totala biståndsflödet frånOECD-länderaa beräknades av ''- () till 54miljarder US dollar. Av detta belopp gick tillmultilateralt samarbete, dvs. av det totala biståndet frånOECD-ländema. OECD-ländemas bidrag till multilateral verksamhet präglas av storavariationer. har dock andelen totalt sett varit i stortsett oförändrad. De nordiska ländema bidrar tillsammans med av detmuhilaterala biståndet. Det svenska multilaterala biståndet redovisashuvudsakligen under anslaget C 1. Bidrag till interaationellabiståndsprogram. Däratöver utgår bidrag till FNs verksamhet från övriga anslag. Det gällerfrämst bidrag till FNs humanitäraverksamhet och vid katastrofsituationer, men även vissa långsiktiga utvecklingsinsatser, regionala programoch stöd till intemationellaforskningsprogram. Därmed utgör bidrag genom det multilaterala systemetca en tredjedel av det totala biståndet. Anslagsnivån för C 1. Bidrag tillinteraationella biståndsprogram föreslås öka med 246,7 milj. kr. Bidrag till internationella biståndsprogram /92och 1992/93 fördelat på organisationer (milj.kr.) FNs utvecklingsprogram (UNDP) FNs befolkningsfond (UNFPA) FNs barnfond () 370,0 395,0 25,0 1 210,0 1 265,0 55,0 -Internationellautvecklingsfonden () 432,0 515,0 83,0 -Internationellafinansieringsbolaget (IFC) 15,0 16,0 1,0 62,0(1) -Afrikanska (AfDB) -Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) -Asiatiska (AsDB) -Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) -Nordiska utvecklingsfonden 110 -Varldslivsraedelsprograramet (WFP) -Livsmedelshjälpskonventionen (FAC) -Internationella katastroflagret förlivsmedel (lEFR/PRO) 1991/92:100 Bil. Jordbruksutveckling- Internationella jordbruksutvecklingsfonden () -FNs hjälporganisation för palestinaflyktingar(UNRWA) -FNs flyktingkomraissarie (UNHCR) -Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) -/internationella handelscentrum (ITC) -FNs narkotikaprograra (UNDCP) ochannan narkotikabekämpning 201.1(2) 48,0(1) biträdande experter m.ra. (1) Bidrag till (), som tidigare Andra multilaterala bidrag, delposten, övrigainsatser, utgör fr. o. ra. 1992/93 en egen delpost under anslagsposten Regionalautvecklingsbanker. (2) Inom denna post jämte ingåendeointecknade reservationer kan medel intill ett belopp om 150 milj. kr. disponeras för civila insatser i saraband raed FN-aktioner för fredoch återuppbyggnad FNsutvecklingsprogram (UNDP) Prop.1991 /92:100 Budgetåret1991/92 705 000000 Bil. Budgetåret1992/93 725 000000 Ordinarie bidrag tillUNDP 670 000 000 FNs kapitalutvecklingsfond (UNCDF) 55 000 000 FNs utvecklingsprogram (UNDP) är FN-systemetscentrala organ för finansiering avtekniskt bistånd. Eftersom de UNDP-finansierade projekten förnärvarande i huvudsak utförs av FNs fackorgan, är samarbetet mellan dem, UNDPoch mottagarlandet ytterst väsentligt. UNDP har ett världsomfattande program iomkring 150 länder och territorier. Dess resurserär emellertid blygsamma jämfört med många andra biståndsorgans. Deursprangliga intentionerna med UNDP som samordnare av FN-systemets tekniskabistånd har därför inte kunnat infrias. En annan orsak är att en stor del avdetta bistånd inte finansieras av UNDP utan direkt genom fackorganen. UNDP har docken viktig och central roll i FNs biståndsverksamhet. UNDP ger u-länderaa råd och kan finansiera insatser inom alla utvecklingssektorer. UNDP prioriterar också i allt högreutsträckning de fattigaste u-ländema. av landprogramresursema ärunder den femte programperioden reserverade för länder med en BNP percapita på högst . UNDP behöver ensolid resursbas för att fullgöra sina uppgifter. Den bör byggas upp genom ökade bidrag från allt fler givarländer. Denordiska ländema svarar för en tredjedel av bidragen tillUNDP. 1990 var UNDPs näst störstagivare totalt sett. Det behövs en rimligarebördefördelning. Jag kommer därför att fortsätta att verka för ett större ochbredare ansvarstagande bland givaraa för tilldelning av resurser tillUNDP. /IDAhar kommit att spela en framträdande roll på det utvecklingsstrategiska ochbiståndspolitiska området och som samordnare av såväl multilateralt som bilateralt bistånd. av svenskt multilateralt utvecklingssamarbete uppmärksammar detta i sitt betänkande. Jag vill särskilt betona viktenav att en klarare ansvarsuppdel ning görs mellan UNDP, fackorganen och /. UNDPs analytiska roll bör renodlas och i högre utsträckning stödja kapacitets utveckling i utvecklingsländeraa. Jag delar också kommitténs uppfattning att det krävs en reformering inte bara av UNDP utan också av andra delar av FN-strakturen inom biståndsområdet. Kommittén pekar på de förslag som Nordiska presenterat ochsomjag har redovisat. Kommittén pekar särskilt på vikten att UNDPs styrelseform förbättras för att medlemsländema skall kunna följa ochstyra verksamheten effektivare. Kommittén uppmärksammar också UNDPs årsrapport om mänsklig uveckling () och menar att rapporten kan utgöra en viktig grand för den framtida inriktningen av UNDPs arbete. Inom UNDP pågår diskussioner om attinitiera insatser i . Här bör dock UNDP spela en rådgivande roll och koncentrera sina insatser på att stödja ländema till en ökad kapacitetsutveckling. Frågor om att reformera UNDP harhittills ägnats begränsat intresse. 1991/92:100 UNDPs centrala rollmotiverar att reformfrågor ges en helt annan upp- Bil. Dettakräver dock ett betydande och omfattande förarbete. Jag avser att i samarbetemed främst övriga nordiska länder aktivt arbeta för att fä till stånd ennödvändig reformering av UNDP. En nödvändig ökning av UNDPs resurser bör iförsta hand ske genom ökade anslagfrån allt fler givarländer. Den vikt tillskriver UNDP motiverar dock en viss höjning av det svenskabidraget. Jag förordar att bidrag till UNDP /93 ökar med 20 milj.kr. till 670 milj.kr. FNs kapitalutvecklingsfond (UNCDF) ger finansielltoch tekniskt bistånd till småskaligainvesteringsprojekt som gynnar den lokala företagsamheten i de minst utveckladeländema. Fondens verksamhet har visat sig vara ett värdefullt komplementtill UNDPs tekniska bistånd och till de större projekt som utvecklingsbankeraa stödjer. är fondens största bidragsgivare. Fonden stödjer iförsta hand småskaliga projekt somtill stor del är inriktade på att stödja utveckling av kvinnors situation.Verksamheten är också inriktad på att stödja marknadsekonomisk utveckling.Jag beräknar ett oförändrat bidrag om 55 milj.kr. för /93. FNs befolkningsfond (UNFPA) Budgetåret1991/92 135 000000 Budgetåret1992/93 145 000000 Världensbefolkning uppgår till ca 5,4 miljarder människor. Den ökar med ca 90miljoner . Ökningstakten är framför allt hög i många av de fattigasteu-länderaa som finner det allt svårare att nå en balans mellan befolkning och resurser. Utbredd fattigdom ochöverexploaterad miljö är uttryck för en sådan obalans. Insatser för utbildningoch hälsa försvåras. Ökande migration från landsbygd till stad ochmellan länder är människors utväg att söka nya möjligheter. Demografiska data som är grandläggande iutvecklingsplanering är bristfälligai många länder. Tillgången på service för modem familjeplaneringmotsvarar inte enskilda människors efterfrågan. Ett antal länder har nuutformat riktlinjer för att arbeta på befolkningsområdet. Jag anser att bör fortsätta att verka förökade insatser på området. Det svenska biståndet bör fortsätta att lämnas delssom en integrerad del av bilateralahälso- och förvaltningsprogram, dels genom multilaterala program som FNsbefolkningsfond (UNFPA).