prop · GF03102 · 1991-12-31 00:00:00 — Resultatmåttför verksamheten behöver dock utvecklas för att effektiviteten i verksamhetenskall kunna bedömas på ett tillfredsställande sätt. , har i sin anslagsframställning redovisat behov av ytterligaremedel, i huvudsak beroende på ökade hyreskostnader. Delegationen förplanläggning av efterforskningsbyråns verksamhet hävdar att en allvarligtmenad satsning på efterforskningsverksamhet kräver resurstillskott. Därigenommöjliggörs bl.a. en planerad utveckling av datorstödet. Svenska röda korsethemställer om medel utifrån det avtal som reglerar deras understöd tillefterforskningsverksamheten. Delegationen för icke-militärtmotstånd förordar ett ekonomiskt tillskott för att möjliggöra inrättande av ettpermanent sekretariat. Vidare redovisas behov av medel för fördyraderesekostnader. folk ochförsvar begär ett utökat bidrag mot bakgrund av ett ackumulerat underskott samten oviss lokalkostnadsutveckling. föreslår ett oförändrat anslag för kommande budgetår. begär ökade anslag mot bakgrundav väntade Prop. 1991/92:102 strukturförändringar inom försvarsmakten. Övriga nämnder redovisar ett budgetförslag med sedvanliguppräkning i förhållande till kostnadsutvecklingen. Totalt begär nämnderna . (prisläge februari1991). K 13.Vissa nämnder m.m. inom försvarsdepartementets område 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag 10 90171312 177 000 20 389 000 + 8 901211+ 8 994 000 Anslaget har beräknats från följande utgångspunkter. -Upprustning avregisterhanteringen för förberedelser för efterforskningsbyråns verksamhet. -uppgifter i samband med strukturförändringar inomförsvarsmakten. Kostnader och medelsbehov (1000-fal kr.) 5.11Utredning av allvarliga olyckor Prop.1991/92:102 Kapitel 2 Ett nytt anslag för statens haverikomissions fastakostnader för utredning av andra olyckor än luftfartsolyckor, civilasjöfartsolyckor och järnvägsolyckor skapas. Resurser K 14. Utredning avallvarliga olyckor, förslagsanslag . () inrättades den 1 juli 1978med uppgift att utreda allvarliga civila och militära olyckor. Fr.o.m. den 1juli 1990 utökades uppgifter. Kommissionen fick då ansvaretatt från säkerhetssynpunkt undersöka alla slags allvarliga olyckor och tillbudtill olyckor, oavsett om olyckan inträffat till sjöss, i luften eller någonannanstans. skall vidare följa den nationella ochinternationella utvecklingen på de områden som omfattas av kommissionensverksamhet samt samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras haveriförebyggandeverksamhet. För varje utredning utses en kommission med minst två ledamöter.Till kommissionen knyts de experter som erfordras för utredningen. Haverikommissionenskostnader delas in i fasta kostnader och kostnader för särskildaundersökningar, s.k. rörliga kostnader. , ,och chefen för flygvapnet betalar de fasta kostnaderna med undantagför de fasta kostnader som hänför sig till andra olyckor än luftfartsolyckor,civila sjöfartsolyckor och järnvägsolyckor som skall täckas med medel frånförsvarsdepartementets fjärde huvudtitel. De rörliga kostnaderna skall bäras av de berörda. Haverikommissionenhar inte föreslagit någon driftstat men redovisar sina kostnader för föregåendeår vilka uppgått till . Regeringens beräkning av de fasta kostnaderna för andraolyckor än luftfartsolyckor, civila sjöfartsolyckor och järnvägsolyckor uppgårtill . 5.12 Stiftelsen kurscentrum Prop. Isin bidragsframställning för perioden /93 - 1994/95 har Stiftelsen anmält att inriktningen för perioden är en successiv övergång tillintäktsfinansiering av verksamheten och en ombildning fill bolag.Stiftelsen redovisar även behov av medel för upprustning av anläggningen. kurscentrum får ett statligt bidrag. Iövrigt finansieras verksamheten genom intäkter. Regeringenförutsätter att stiftelsen fr.o.m. /94 har full kostnadstäckningför verksamheten. I syfte att avveckla den statliga bidragsgivningen fårstiftelsen ett engångsbelopp på . för investeringar och drift. Denstatliga bidragsgivningen upphör fr.o.m. /94. Anslagethar beräknats frän följande utgångspunkter: - Stiftelsen kurscentrum tillförs ett engångsbelopp på 16 miljoner kr.för investeringar och drift. 1.till Försvarets civilförvaltningför /93 anvisar ett förslagsanslag på . 2.till : Täckning av vissa kostnader anvisar ett anslag på 2 000 000kr. 3.till Gemensam försvarsforskningför /93 anvisar ett ramanslag på . 4.till Försvaretsforskningsanstalt: Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag pä . 5.bemyndigarregeringen att under /93 medge att materiel för forskningsändamålunder anslaget Gemensam försvarsforskning får beställas för högst 11 000 000kr. 6.till /93 anvisar ett ramanslag om . 7.till Anskaffning av materielför för /93 anvisar ett reservationsanslag på . 8.bemyndigar regeringen att medgeatt beställningar av materiel m.m.för får läggas ut inom en kostnadsram av 236 9. tillFlygteknbka försöksanstalten för /93 anvisar Prop.1991/92:102 ett ramanslag på . 10.till Flygteknbkaförsöksanstalten: Intäktsfinansierad uppdrags-dverksamhet för budgetåret1992/93 anvisar ett förslagsanslag på . 11.till Försvarets mediecenter /93 anvisar ett förslagsanslag på . 12.till Försvaretsförvaltningshögskola för /93 anvisar ett förslagsanslag på . 13.till Försvarshögskolan /93 anvisar ett ramanslag på . 14.till /93 anvisar ett ramanslag på . 15.till Statens försvarshbtoriskamuseer för /93 anvisar ett ramanslag på . 16.till Vissa nämnder m.m. inomförsvarsdepartementets område för /93 anvisar ett förslagsanslagpå . 17.till Utredning av allvarligaolyckor anvisar ett förslagsanslag på . 18.till Stifteben Gällöfsta kurscentmmför /93 anvisar ett reservationsanslag på . Prop.1991/92:102 Kapitel 2 Verksamheten skall bedrivas så att förband urförsvarsmakten, som enligt särskilda beslut ställs till () eller annan ansvarig organisations förfogande för tjänstgöring utomlands ifredsbevarande operationer, säkert och uthålligt kan lösa de uppgifter somtilldelas dem. Förband som tjänstgör utomlands skall verka i enlighet med deinstruktioner FN, eller annan ansvarig organisation, utfärdat för respektive operation. skall uppfylla sina åtaganden enligt det s.k.Wiendokumentet inom den Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen(ESK). Resurser m.m. L 1. Kostnader i för FN-styrkor, m.m.förslagsanslag delegation vid NNSC i Koreaförslagsanslag Insatserna utomlands sker med stöd av regeringsformenstionde kapitel, § 9. Grunderna för verksamheten anges i Lag om beredskapsstyrkaför FN-tjänst, SFS 1974:614. Närmare bestämmelser framgår av Förordning om beredskapsstyrkanför FN-tjänst, SFS 1984:309. Medel fören svensk militär styrka i FN-tjänst anvisades första gången på tilläggsstattill riksstaten för /57. Sammanlagt har för den svenskaverksamheten utomlands t.o.m. /92 anvisats cirka 3,1 miljarderkr. (löpande priser). Del avifrågavarande kostnader avses bli ersatt av FN. Intill den 15 september 1991har från FN återbetalats 1 . uppgick Sverigesåterstående fordran hos FN enligt dittills framlagda krav till 304 094 342 kr.Ersättningar från FN tillgodogörs statsbudgetens inkomsttitel Återbetalning avlån för svenska FN-styrkor. /54 har anvisat medel för en svensk delegation vidNeutral Nations Supervisory Commission (NNSC) i . Denna organisation är endel av vapenstilleståndsavtal mellan de stridande parterna i Koreakriget.Övriga deltagande länder är , och . Sammanlagt harför den svenska verksamheten i t.o.m. /92 anvisats cirka73 miljoner kr. (löpande priser). Chefen förarmén är programmyndighet för de tre anslag inom vilka verksamhetenbudgeteras. Verksamheten budgetåren 1990/91 och 1991/92 samtresultatbedömning Kostnader i för FN-styrkor, m.m (tidigare L 3.Beredskapsstyrka för FN-tjänst) Arméstabens FN-avdelning har rekryterat personal för FN-tjänst.Utbildningen av dem som rekryterats har huvudsakligen skett vid , . Tvåkontingenter om sammanlagt ca 1300 man har /91 utbildats förtjänstgöring i södra . Huvuddelen av kontingenterna utgörs av personalvid underhållsbataljonen. Ungefär 50 man har utbildats för tjänstgöring vidden svenska kontingenten på . 80 man har utbildats för att ingå i FN:sobservatörsstyrkor. Ungefär 140 kvinnor har givits förberedande militärutbildning för att senare kunna delta i den allmänna FN-utbildningen. Tvåberedskapskompanier för FN-tjänst om vardera 120 man har rekryterats ochutbildats. Fem man har utbildats för att ingå i delegation vid NNSC iKorea. Förutom den planerade verksamheten har rekrytering ochutbildning genomförts för de 525 personer som ingick i det fältsjukhus somunder tjänstgjorde i . Denna insats tog betydande delarav de administrativa och personella resurserna i anspråk. Budgetåret1991/92 inleddes med rekrytering och utbildning av de 15 observatörer och 10civila polismän som avreste till för deltagande i en nyupprättadFN-operation där. genomfördes Nordic UN Seminar i Danmark.Till följd av hemtagningen av huvuddelen av sjukhuskompaniet i underhösten 1991 har den förberedande utbildningen för kvinnor reducerats.Anslagets utveckling är knuten till FN-styrkornas verksamhet utomlands.Förändringar inom dessa styrkors numerär påverkar den utbildnings- ochförberedelseverksamhet som bedrivs i . Denplanerade verksamheten har genomförts. Till följd av händelserna i Gulfen harvissa delar av materielanskaffningen inom anslaget tidsmässigt förskjutits.Utbildningsresultaten har generellt varit goda. Vissa svårigheter att rekryteratill specialistbefattningar har konstaterats. Prop.1991/92:102 Kapitel 2 Den planerade verksamheten har genomförts /91.Till följd av den akuta krisen i området kring efter den2 har dock vissa förändringar skett i sammansättningen av defredsbevarande operationerna. Sverigehar /91 och 1991/92 deltagit i följande militära FN-operationer: () i med 35observatörer (varav en är placerad som militär rådgivare i Office of the SecretaryGeneral in and , OSGAP). UNIIMOG() med inledningsvis 15observatörer. Insatsen reducerades successivt och avvecklades helt i februari1991. (in and ) i Kashmir medsju observatörer och en sjukvårdare. UNIKOM(United Nations Observation Mission) med sju observatörer från ochmed . var ca 100 man ur den svenskakontingenten i UNIFIL överförda till UNIKOM för att bidra till uppbyggnaden avdenna operation. deltog med en 30 manstark förrådsenhet i UNIKOM. UNFICYP(United Nations in ) med 18 civil-pöliser, tremilitärpoliser, fyra militära befattningshavare i styrkans högkvarter samt enadministrativ officer. UNIFIL(United Nations Interim Force in ) med en kontingent bestående av femkompanier i en underhållsbataljon, en militärpolisgrupp och befattningshavare istyrkans högkvarter, sammanlagt ca 650 man. ansvar för sjukhuskompanieti UNIFIL upphörde . Kontingenten reducerades därmed medinledningsvis ca 80 personer. Hemtagningen av detta kompani, som haftansvar för , beror på de betydande problemen attrekrytera läkare. De fyra övriga kompanierna i UNIFIL påverkas inte avbeslutet. ONUCA (in Central ) med inledningsvis 21 observatörer vilketunder 1990/91 reducerades till 10 man. Ijanuari 1992 avvecklades operationen. Under den /91 beslöt regeringen att skulle delta i United NationsAngolan Verification Mission II(UNAVEM II) iAngola med högst 15 observatörer och 10 civila polismän. deltog i den FN-stöddakoalitionen för befrielse med ett 525 man starkt fältsjukhus - . deltog med en styrka ur specialenheten förkatastrofhjälp (ingående i beredskapsstyrkan för FN-tjänst) i . Insatsenkraftsamlades till ledning och drift av ett fältsjukhus som ställt tillförfogande. Som mest omfattade insatsen 37 personer jämte 155 lokaltanställda. Kostnaden, ca , belastar anslag understatsbudgetens tredje huvudtitel. Anslagethar överskridits med ca . 1990/91. Överskridandet hänför sighuvudsakligen fill löneutvecklingen. Kostnadernaför deltagandet i ONUCA och UNAVEM II belastar anslag undertredje huvudtiteln. Kostnaderna för fältsjukhuset i belastar inteanslaget. 1991/92:102 Kapitel2 Sverigesdelegation vid NNSC i (tidigare L 5. Spänningenmellan och har /92 avtagit och samtal har inletts påhög nivå mellan parterna. slöts ett avtal mellan Nord- ochSydkorea som ger förutsättningar för avspänning och fortsatt fredligutveckling av förbindelserna. Den svenska delegationenreducerades från sju till sex officerare. Verksamheten anpassasefterhand till de ändrade relationerna mellan och . Kostnader i för FN-styrkor m.m. 39 204 898' 41 922 500'-2 1991/92:102Kapitel 2 ' L 3. Beredskapsstyrka för FN-tjänst exklusive moms ochej disponibla medel Verksamheten under anslaget består av rekrytering,organisation och utbildning av personal till beredskapsstyrkan för för FN-tjänst. Chefen för arméns yrkande Chefen för armén anger att omfattningen av verksamheteninom anslaget beror på FN-styrkornas verksamhet utomlands. Om inte engagemangetutomlands förändras föreslås en i huvudsak oförändrad inrikting oeh omfattningav anslaget. Enligt beslut (prop. 1989/90:9 sid. 28-30, FöU3, rskr. 87) skall ett FN-centrum upprättas frän och med på SveaLivgardes område i . Förberedelser för detta pågår. Medel föreventuella ombyggnader och flyttning budgeteras inom anslaget B 3.Arméförband: Anskaffning av anläggningar. Inriktningen av verksamheten har angivits ovan. Regeringenföreslår att medel för följande verksamhet överförs från anslaget B 1.Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet: -ökadintäktsfinansiering för försvarets civilförvaltning Regeringen föreslår vidare att de medel som för närvarandebudgeteras på anslaget E 1. Operativ ledning m. m.: Ledning ochförbandsverksamhet för den militäre rådgivaren vid FN-delegationen i New Yorköverförs till anslaget L 1. Kostnader i för FN-styrkor m.m. Inom ramenför den europeiska säkerhetskonferensen åligger det att bl.a. mottagaoch utföra inspektioner, observationer och utvärderingsbesök. Medel för dettahar /92 budgeterats på anslag inom tredje huvudtiteln. för denna verksamhet. Medlen bör budgeteras inomanslaget L 1. Kostnader i för FN-styrkor, m.m. Regeringensberäkning av medelsbehovet framgår av följande sammanställning. 16 1991/92. Medeisbehov(1 000-tal kr.) 46 897 49 915 000 1990/91 Utgift 265 216 074 1991/92 Anslag 267 610 000' 1992/93 Förslag 247 713 000 ' Exklusive mervärdesskatt och ej disponibla medel Verksamheten under anslaget utgörs av löner, traktamenten,utrustning och underhåll av den personal ur beredskapsstyrkan för FN-tjänst somenligt särskilda beslut tjänstgör utomlands. I anslaget ingår även kostnaderför utbildning av den personal som efter utbildningen avreser från till tjänstgöringsomrädet. I december1991 tjänstgjorde 660 svenskar utomlands i FN:s fredsbevarande styrkor. Chefen för arméns yrkande Chefen för armén avser att bedriva verksamheten medhittillsvarande inriktning. Genom en rationalisering av utbildnings- ochrotationssystemen för kontingenten i reduceras kostnaden under anslagetmed ca . Till följd av avvecklingen av sjukhuskompaniet i Libanonunder reduceras kostnaden för verksamheten med drygt 30 miljonerkr. Inriktningen av verksamheten har angivits ovan. Regeringengodtar i huvudsak vad chefen för armén har anfört om verksamheten /93. Under anslaget anvisas . för försvaretssjukvårdsstyrelse för anskaffning av sjukvårdsmateriel och uttagning av medicinalpersonal. Regeringens beräkning av medelsbehovet framgår av följandesammanställning. Kostnader och medeisbehov (1 000-tal kr.) Uppdrag m. m. 244 540 265 216 238 098 247 713 delegation vid NNSC i 1990/91 Utgift 4 862198' 1991/92 Anslag 5 290 OOO'- 1992/93 Förslag 5 054 000 ' L 5. Övervakningskontingenten i ■ Exklmervärdesskatt Verksamheten under anslaget består huvudsakligen av löner,traktamenten och resor för personalen i delegation vid NNSC i . Chefen för arméns yrkande Chefen för armén bedömer att verksamheten fortsätter itidigare omfattning. Till följd av att kontingenten /92 minskadesmed en man har medelsbehovet reducerats. Regeringen kan inte bedöma konsekvensernaav den utveckling som skett i relationen mellan och . NNSCs ochden svenska delgationens fortsatta verksamhet kan följaktligen inte heller bedömassäkert. Medel för verksamheten bör emellertid anvisas för /93. Regeringensberäkning av medelsbehovet framgär av följande sammanställning. Kostnader och medelsbehov (1 000-tal kr.) Prop.1991/92:102 Kapitel 2 Uppdrag m. m. 4 973 5 054 1. till Kostnader i för FN-styrkor m.m. /93 anvisar ett förslagsanslag på . 2.till FN-styrkorsverksamhet utomlands för /93 anvisar ett förslagsanslag på . 3.till Sverigesdelegation vid NNSC i för /93 anvisar ett förslagsanslagpå . 4.anvisaranslagen under fjärde huvudtitelns Littera L vid sidan av den militärautgiftsramen. Funktionen Domstolsväsende m.m. Prop. Kapitel 3 Funktionen Domstolsväsende m.m. omfattar domstolar och andra myndigheterinom verksamhetsområde samt statens va-nämnd. Regeringen avser fastställa följande mål för frnktionen. Domstolsväsendet m.m. skall under kriser och i krig kunnafortsätta sin verksamhet även om förbindelserna mellan de lokala myndigheternaoch bryts. Beredskap att reducera eller utöka verksamheten ellerförlägga den på annan plats, beroende på utvecklingen, skall finnas. Inriktningen skall vara att funktionen under programplaneperiodenskall uppnå uppställda mål. är funktionsansvarig myndighet. Regeringen avser fastställa följande mål för frnktionen. Kriminalvården skall under kriser och i krig kunna svaraför straffverkställigheten för dem som döms till fängelsestraff. För sådanasituationer viktiga verksamheter skall prioriteras. Kriminalvården skallbedrivas i förminskad omfattning och koncentreras till ett mindre antal kriminalvärdsanstalter.Kriminalvårdsstyrelsen utövar direkt ledning över de anstalter som blir kvar.Huvudmannaskapet för samordnade häkten övergår till polisväsendet. Inriktningen skall vara att funktionen under programplaneperiodenskall uppnå uppställda mål. Funktionen Ordning och säkerhet m.m. Funktionen Ordning och säkerhet omfattar verksamhet somsyftar till att upprätthälla allmän ordning och säkerhet. Till polisorganisationen hör statens kriminaltekniskalaboratorium, som också utgör en del av funktionen ordning och säkerhet. Till funktionen ordning och säkerhet hör vidare statensinvandrarverk i frägor som rör utlänningskontroll, åklagarväsendet och debevakningsföretag som är K-företag. Regeringen avser fastställa följande mål för funktionen. Polisväsendet skall också under kriser och i krigupprätthålla allmän ordning och säkerhet i samhället, förebygga brott samt lämna allmänheten skydd och hjälp. Vidangrepp som inleds med kort militär förvarning eller vid strategiskt överfallskall polisväsendet i samverkan med försvarsmakten skydda och understödjaförsvarsmaktens mobilisering samt förhindra eller försvära sabotageverksamhet.Säkerhetspolisens verksamhet skall kunna utökas kraftigt. Polisen skall vidare medverkai samordnad gränsövervakning oeh fiykting-mottagning.Beredskapspolisorganisationen skall kunna inkallas . Prop.1991/92:102 Kapitel 3 Den allmänna polisverksamheten bedrivs i fred på trenivåer, centralt av , regionalt av länsstyrelserna(länspolismästare/länspolischef) och lokalt av polismyndigheterna.Säkerhetspolisens verksamhet leds av och utövas på såvälcentral nivå som på regional nivå. Uppgifterna under kriser och i krig överensstämmer i stortmed fredsuppgifterna, nämligen -medverkan i fiyktingmottagning Därutöver tillkommer åtgärder mot sabotageverksamhet isamband med bl.a. strategiskt överfall/angrepp med kort militär förvarning. I en sådan situation skall polisen delta i det militäraförvaret i första hand innan försvarsmakten hunnit genomföra sin mobilisering.Polisväsendet utgör därvid en betydande resurs på grund av dess spridning ochhöga beredskap. För att kunna lösa sina försvarsuppgifter har polisentilldelats försvarsutrustning. Polismän genomgår försvarsutbildning . Samverkan skall äga rum på alla ledningsnivåer bl.a. medden militära säkerhetstjänsten på resp. nivå. Samverkansbehov finns också iförhållande till funktionerna Befolkningsskydd och räddningstjänst samtFlyktingverksamhet. Beträffande kriminalvården gäller samverkansbehovet densamordning av häktesverksamheten som äger rum mellan polisväsendet ochkriminalvården i krigsorganisationen. Polisverksamheten på lokal nivå fullgörs avpolismyndigheterna. Dessa kan förstärkas med beredskapspolisen. Med stöd avcivilförsvarslagen (1960:74) kan beredskapspolismän inkallas till tjänstgöringdå civilförsvarsberedskap råder. Under vissa förutsättningar kanberedskapspolismän också annars tas i anspråk om det ärnödvändigt med hänsyn till försvarsberedskapen. Ansvaret för beredskapspolisen ligger på de lokalapolismyndigheterna. har samordnande uppgifter. Vid varjepolismyndighet finns det en eller flera chefer - beredskapspolisledare - somsvarar för administration och utbildning av beredskapspolismännen. Ärendet fill Prop. Regeringenföreslår att Kapitel i godkännerinriktningen av funktionerna inom verksamhetsområdet. Ikapitel 1 avsnitt 6.2 redovisar regeringen hur fredsbevarande operationerblivit ett allt effektivare instrument för främst att dämpakonflikter och bereda marken för förhandlingar mellan parterna i en konflikt.Sådana operationer kan inledas när en konflikt är militärt, diplomatiskt ochpolitiskt mogen för insatsen. Tidpunkten för detta kan inte förutses. Som också framgår avnämnda avsnitt i kapitel 1 är en uppskattad och ofta anlitad truppbidragarei fredsbevarande operationer. Vår alliansfria utrikespolitik har givit osssärskilda möjligheter att genom praktiska insatser bidra till internationellkonfliktlösning och fredligt samarbete. Regeringenföreslår att anslår . såsom finansiell beredskap föratt kunna möta kostnader som uppkommer om beslutar delta med militärpersonal i framtida fredsbevarande operationer eller i redan existerandeoperationer där inte tidigare deltagit. Medlen bör stå till regeringensdisposition och redovisas under ett nytt anslag (littera B). Prop.1991/92:102 Kapitel 4 Funktionenomfattar de åtgärder som är nödvändiga för att upprätthålla den import ochexport som behövs under kriser och i krig. Funktionenhar uppgifter främst i de skeden då utrikeshandeln alltjämt har en betydandeomfattning. Uppgifterna gäller bl.a. att samordna försörjningsmyndigheternasoch näringslivets prioriteringar och att lämna förslag till regeringen omutrikeshandelns inriktning. Kommerskollegiumär funktionsansvarig myndighet och samordnar verksamheten inom funktionen.Utöver kommerskollegium har och statensjordbruksverk uppgifter inomfunktionen. medverkar i funktionens arbete. Regeringenavser fastställa följande mål för frnktionen. Den import och exportsom krävs för försvarsansträngningarna och befolkningens försörjning underkriser och i krig skall säkerställas. Administration och kontroll avutrikeshandelsregleringar skall kunna genomföras. Verksamheten bör inriktaspå de anspråk som kan komma att ställas på funktionen relativt tidigt i ettkrisskede. Bl.a. gäller detta sådana åtgärder, som krävs för att styrautrikeshandeln vad gäller länder, branscher, enskilda företag eller vissavaror. Ijanuari 1990presenterades betänkandet (SOU 1989:107) Svensk utrikeshandel i krislägen. Idenna utredning görs en analys rörande tänkbara störningar i utrikeshandelnoch beredskapen att möta dessa. De förslag som förs fram gäller bl.a.exportkreditnämndens verksamhet i krislägen, att en avgift skall kunna tas ut vid in-ellerutförsel av varor samt förslag som gäller en skärpt kontroll av godstrafiken ikrislägen. När det gäller exportkreditnämndens verksamhet är avsikten attnämnden skall ingå i funktionen Utrikeshandel. I övrigt bör utredningensförslag beredas ytterligare. Bl.a. måste konsekvenserna av ett framtida EG-medlemskapbeaktas. redovisadeöverstyrelsen för civil beredskap en förstudie rörande konsekvenser förförsörjningsberedskapen av ett svenskt medlemskap i samma tidpunktredovisades också en studie angående faktorer som påverkar utrikeshandelsnivåeri kris-och krigslägen av kommerskollegium.