prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Reformen med samordnad länsförvaltning kanberäknas ge möjligheter till administrativabesparingar motsvarande 31 milj.kr. Innevarande budgetårharen besparing gjorts på 10 milj.kr. /93 föreslår jag en besparing på resterande 21 milj.kr. För innevarande budgetår har medel avsatts förförberedelse och genomförande avlänsförvallningsreformen. Även under /93 behövs särskilda medel för utvecklingsåtgärder. Jagberäknar 28,7 milj.kr. för ändamålet.Av medlen bör 17,5 milj.kr. användas för åtgärder som syftar till att höja länsstyrelsernas ekonomiadministrativakompetens. Avsikten är att samtligalänsstyrelser vid utgången av /93 skall uppfylla redovisningskravenenligt bokföringsförordningen. Ett åtgärdsprogram som avser såväl systemsidan som kompetensen skall tas fram i samråd medriksrevisionsverket. Jag avser attinhämta aktuella bedömningar av respektivelänsstyrelses behov och i samband med regleringsbrevet återkomma till regeringen med förslag till fördelning av beloppet. Vidare räknar jag medatt omställningen av länsstyrelsernasarbete på konkurrensområdet kräver särskildautvecklingsinsatser som behöver bekostas med dessa medel. För avvecklingskostnader för LO/V beräknar jagengångsvis 2,1 milj.kr., vilket innebär att ramposten för minskarmed 11,0 milj.kr. Medel för ledningsövningar m.m. fördelasengångsvis direkt till berörda länsstyrelser. Jag beräknar 5,1milj.kr. är utbetalningsmyndighet i ärendenom statlig lönegaranti vid konkurs. Antalet konkurser har ökat kraftigt. Det ärdärför angeläget att länsstyrelsernafår ett tillfälligt resurstillskott under /93 i avvaktan på resultatet av den översyn avhandläggningen av lönegarantifrågorsom pågår inom . Chefen för arbetsmarknadsdepartementethar föreslagit att sammanlagt 6 milj.kr. ställs tilllänsstyrelsernas förfogande ur lönegarantifonden för att de skall upprätthålla en god service mot enskilda idessa ärenden. Det ankommer på regeringen att besluta om anslagets fördelning mellan 33 3 1991/92. Förriksdagens kännedom och för att underiätta länsstyrelsernas verksamhetsplanering redovisar jag i detföljande den fördelning som jag - om godtar medelsberäkningenunder anslaget - senare avser föreslåregeringen att besluta om. Min beräkning innebär en viss omfördelning mellan länsstyrelserna jämfört medinnevarande år. Jag har därvidbl.a. beräknat medel så att samtliga länsstyrelser har möjlighet att anställabiträdande länsantikvarier. 1991/92:100 Bil.14 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillLänsstyrelserna m.m. för /93 anvisa ett ramanslag på . 1990/91 Utgift 18181804 1991/92Anslag 17 686000 1991/92Anslag exkl. 1992/93Förslag 19689000 'C 5. Inkl.kostnader för och resegarantinämnden ( del av Kostnader för vissa nämnder m.m. för /92). Kammarkollegiet är enligt sin instruktion(1988:913) central förvaltningsmyndighetmed uppgift att handlägga frågor om statlig och kyrklig egendom, riketsindelning, handha medels-och fondförvaltning samt i vissa ärenden bevaka statensrätt och allmänna intressen. Vidare har kollegiet till uppgift att för ett stort antal myndigheter svaraför kassagöromål, bokföring ochredovisning samt rådgivning inom främst det ekonomiadministrativa området. Kollegiet fullgör kansligöromål för kyrkofondensstyrelse, fideikommissnämnden samtstatens fond för fukt- och mögelskador. Vid kammarkollegiet finns en styrelse.Generaldirektören är ordförande i styrelsen.Vid kammarkollegiet finns också ett expertråd för medelsplacering. Kammarkollegiets verksamhet finansierasdels över statsbudgeten, dels med olika avgifter för bl.a. fondförvaltning,bevakning av allmänna arvsfondensrätt och verksamhet vid enheten för administrativ service. Antalet anställda vid myndigheten uppgår till ca 100 personer. Prop.1991/92:100 Bil. (15 596000) (förvaltningskostnader, engångsvis) Kostnader för vissa nämnder* Ersättning för bevakning av allmänna Erättning från kyrkofonden för personal * Under budgetåret1991 /92 är medlen anvisade över anslaget C 7. Kostnader för vissa nämnderm.m. Kammarkollegiethar i sin anslagsframställning redovisat sitt förändringsarbete somintensifierats under /92. Syftet är att anpassa kollegiets verksamhet till olika omvärldsförändringar och de krav som ställs ochkommerattställaspåkollegiet.Detgällerbl.a.arbetsuppgifter,effektivtProp. 1991/92:100 resursutnyttjande, ett resultatorienterat synsätt ocharbetsmiljö. En uppfölj- Bil. 14 ning ochutvärdering av verksamheten kommer att läggas till grund för den framtida verksamhetsinriktningen. Enligtkollegiet måste även den nu anslagsfinansieradeverksamheten anpassas till vad som efterfrågas och till så stor del som möjligt bli intäktsfinansierad. Iframtiden bör myndigheten ha ett klart marknadsorienterat synsätt. Det innebäratt olika verksamhetsgrenar bör breddas, fördjupas och där förutsättningarfinns bjudas ut på marknaden. Kammarkollegiet anför vidare i sinanslagsframställning bl.a. följande. Huvudförslagetinnebär en minskning av utgifterna för /93 ochuppgår till . Inom rättsavdelningen krävs en fortgåendekompetensutveckling om verksamhetenpå sikt skall kunna drivas effektivt. Likaså bör teknikstödet utvecklasytterligare. för kompetens- och teknikutveckling. För utredningar iindelningsärenden yrkas en uppräkning av anslagsposten till . vilket motsvarar de senaste årensbelastning på anslagsposten. Kammarkollegiethar redovisat riktlinjerna för sitt förändringsarbete. Resultatet av det pågående arbetet kommer attredovisas till regeringen under våren1992. För att kollegiet med kraft skall kunna bedriva ett fortsatt förändringsarbete under /93 börengångsvis vissa resurser ställas till kammarkollegiets förfogande (-t- . ).Anslaget för /94 börengångsvis räknas ned med motsvarande belopp. Jag föreslår vidare att medel förden anslagsfinansierade delen av kammarkollegiets verksamhet beräknas enligtett ettårigt huvudförslag med en real minskning av utgifterna . En delav dessa medel bör dock återläggas till anslaget för ekonomiadministrativ utvecklinginom myndigheten. Medel (-I- 50 000kr.) har också beräknats för de kansligöromål som kollegiet fr.o.m. /93 skall fullgöra och resegarantinämnden. Jag har även beräknat medelför kostnaderna för särskild löneskatt. till utredningar i indelningsärenden bör räknas upp (-H250000kr. Utredningen omstabsmyndigheternas verksamhet har lämnat förslag som berör en del av verksamheten vid kammarkollegiet. Som chefen för har redovisatger utredningen inte tillräckligtunderlag för att fatta beslut om utformningen av en stödorganisation tillmyndigheterna. Denna fråga kommer därför att utredas ytteriigare. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillKammarkollegiet för /93 anvisa ett för slagsanslag på . I detta avsnitt behandlas anslagavseende stöd till trossamfund samt till ekumenisk verksamhet. Medel för dessaändamål anvisas /92 under treolika anslag. Anslaget G I.Bidrag till trossamfund omfattar av medelsanvisningen under detta littera medanåterstoden tas upp under anslagen G2. Bidrag till ekumenisk verksamhetoch G 3. Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor m.m. För budgetåret1992/93 föreslås att bidrag tilltrossamfund, till ekumenisk verksamhet och till restaurering av äldre domkyrkor m.m. anvisas under ett enda anslag. Chefen för har tidigare i dagredogjort för de ekonomiskaeffekterna av folkbokförings- och skattereformerna för kyrkokommunerna. Som en del av neutraliseringsåtgärdernamed anledning av dessa reformer hartidigare statsbidrag till dragits in fr.o.m. budgetåret1991/92. 1991/92:100 Bil. C 1.Stöd till trossamfund m.m 1990/91Utgift 60593000' 1991/92 Anslag 69962000' 1992/93 Förslag 72007000 ' G 1. Bidrag till trossamfund, G 2. Bidrag till ekumenisk verksamhet och Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor m.m. + 2 181000" Bidrag till ekumenisk verksamhet Bidrag till restaurering av äldre " Medel för bidrag till ekumenisk verksamhet och förbidrag till restaurering av äldre domkyrkorm.m. beräknas för /93 under anslagsposten Till regeringensdisposition. Från det för /92 uppförda anslagetG I. Bidrag till trossamfundbetalas statsbidrag till andratrossamfund än för religiösverksamhet (verksamhetsbidrag), lokaler för sådan verksamhet (lokalbidrag) ochteologiska seminarier m.m. (utbildningsbidrag). Föreskrifter om dessa statsbidrag finns i förordningen(1989:271, ändrad 1989:688 och 786) om statsbidrag till andra trossamfund än . I förordningen anges vilka trossamfund som har bedömtsvara berättigade till statsbidrag enligt de grunder som har beslutat(prop. 1988/89:100 bil. 15, KrU 10,rskr. ill) och till vilkautbildningar bidrag får beviljas. Ursprungligenbetalades statsbidrag endast tillförsamlingar som var anslutna till Sverigesfrikyrkoråd. Bidrag betalas numera också till anglikanska kyr- kan, estniska evangelisk-lutherska kyrkan, de islamiskaförsamlingarna i Prop. 1991/92: 100 ,de judiska församlingarna i , de ortodoxa och österländska Bil. 14 kyrkornasekumeniska råd, katolska stift och ungerska protestantiska kyrkan. Frågor om bidrag till de i förordningen angivnatrossamfunden prövas av samarbetsnämndenför statsbidrag till trossamfund. Nämnden består av företrädare för alla dessa samfund. utses av regeringen. Från det nuvarande anslaget G 2. Bidrag tillekumenisk verksamhet betalasstatsbidrag till , Nordiska ekumeniska institutetoch kristna ungdomsråd. Från anslaget G 3. Bidrag till restaurering aväldre domkyrkor m. m. /92 statsbidrag till restaureringsarbeten på . För /93 har domkapitleti anhållit om bidrag med . för fortsatt restaurering av . i har anhållit ombidrag med I . för restaureringsarbeten på Vadstenaklosterkyrka. yrkar att anslageträknas upp enligt följande. Verksamhetsbidrag +11750000 Lokalbidrag + 23 514000 Tillkomsten av nya bidragsberättigade trossamfundoch ökat antal betjänade personersamt kostnaderna för att uppnå full paritet mellan samfunden kräver en reell uppräkning av verksamhetsbidragetutöver de som beviljats . I jämförelse med övrigafolkrörelser har trossamfundenenligt samarbetsnämnden missgynnats i fråga om bidragsutvecklingen.Samarbetsnämnden hänvisar till kulturutskottets uttalande i betänkandet 1989/90:KrU 1 att regeringen bordeföreslå en real uppräkning av bidragentill trossamfund. För budgetåret1991/92 har anslaget räknats upp medknappt , vilket är hälften av den eftersläpning som redovisats iutskottsbetänkandet. Nämnden ser denna uppräkning som ett första steg och anhåller om en lika stor uppräkningför /93. Som ett ytterligare argument för en uppräkninganför nämnden ätt samfunden drabbats av fördyringar i samband medskattereformen. I fråga om lokalbidraget redovisarsamarbetsnämnden att den för bud /92 har att behandla 77ansökningar motsvarande en samman- ■ ' lagd byggkostnad på 265 milj.kr.Statsbidragsbehovet för dessa lokaler be räknas till 27,6 milj.kr. Nämnden räknar vidare med ettpreliminärt bidrags behov om 6,9 milj.kr. för inventarier och 4,1 milj.kr. för handikapp anpassning. Dessutom finns ett medelsbehovpå drygt 5 milj.kr. för tidigare preliminärt beslutade bidrag. /93 räknar nämnden med samma byggnadsvolym som /92 och ett medelsbehov på 38 milj.kr. Föredragandensöverväganden Prop.1991/92:100 Bidragtill ekumenisk verksamhet och bidragtill restaurering av äldre domkyrkorm.m. bör med hänsyn till bidragensstorlek inte anvisas under särskildaanslag. Jag beräknar i stället medel för dessa ändamål under den i förevarande anslag uppförda anslagsposten Tillregeringens disposition. Anslagetsrubrik bör i samband härmed ändras till C 1. Stöd till trossamfund m.m. Vid beräkningen av medelsbehovet för budgetåret1992/93 har jag beaktat denreservation som finns under anslaget Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor m.m. Den reservation som vid utgångenav /92 eventuellt kanfinnas kvar under sistnämnda anslag bör föras över till anslagsposten Till regeringensdisposition. Med hänsyn till det ekonorniska läget är möjligheterna att öka de direkta ekonomiskabidragen till trossamfundenbegränsade. Även andra möjligheteratt stödja trossamfundens verksamhet bör därför övervägas. Ett betänkandeangående ekonomiska och rättsliga förhållanden kommer att avlämnas av den s.k.ERK-utredningen (C 1989:02). Det ärnaturiigt om man i samband med de överväganden som denna utredning ger anledning till också uppmärksammar de fria samfundens förhållanden. Vidare bör möjligheterna till bättresamordning av de olika bidragen till folkrörelserna övervägas. Med hänvisning till sammanställningen föreslår jag att anslaget räknas upp med . Inom ramen för lokalbidraget bör minst 3 milj.kr.reserveras för handikappanpassning. Frånutbildningsbidraget bör enligt regeringens bestämmande medel kunna få anvisas också för enstaka utbildnings-eller fortbildningsinsatser för funktionärerinom invandrarsamfund som saknar egna utbildningsinstitutioner iSverige. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Stöd till trossamfund m.m. för budgetåret1992/93 an visa ett reservationsanslag på . 1991/92: lOO 1990/91 Utgift 75 283000 1991/92Anslag 75645000 1991/92Anslag exkl. 73 319000 1992/93Förslag 73 319000 'F 4; . är central förvaltningsmyndighetför konsumentfrågor med uppgift attstödja hushållen i deras strävan att effektivt utnyttja sina resurser samt attstärka konsumenternas ställning på marknaden. I anslutning tilldetta fullgörs de uppgifter som tillkommer konsumentombudsmannen (KO) enligt marknadsföringslagen (1975:1418),produktsäkerhetslagen (1988:1604) ochlagen (1984:292) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Verketfullgör vidare uppgifter enligt konsumentkreditlagen (1977:981), konsumentförsäkringslagen (1980:38), lagen (1971:1081) om bestämning av volym och vikt samt förordningen(1990:643) om glesbygdsstöd. Verkets organisation m.m. framgår av förordningen(1990:1179) med instruktion för . leds av en generaldirektör somdessutom är konsumentombudsman. Generaldirektören är ordförande ikonsumentverkets styrelse. är knuten till verket med uppgift att verka för att brukarkrav beaktas vid utvecklingoch upphandling av produkter. anför i sinfördjupade anslagsframställning för budgetåren 1992/93-1994/95 bl.a. följande. Huvudförslagetför /93 är . Verket redo visar en nedskärning på 1,5 %.Verket föreslår vidare att delar av de genom nedskärningen frigjorda resursernaanvänds för insatser beträffande fastig- hetsjuridisk rådgivning ( + .) och provningar/metodutveckling ( + ). Verket redovisar ennedskärning på för /94 och för /95. Konsumentverketföreslår inte någon betydande förändring av målen för eller inriktningen av verksamheten under den kommande treårsperio den. Tyngdpunkten i utredningsarbetetkommer att ligga på det hushålls ekonomiska området. Verket menar att det inte går att be döma vilka krav utvecklingen av den lokalaverksamheten och närmandet till EG kommer att ställa på verket. Verket avser vid behov återkomma till frågan om resursbehovet för den nämnda verksamheten. I arbetet med treårsbudgeten har en nyindelningsgrund för verksamheten utarbetats. Ver ket föreslår att utredning/utveckling/forskning, provningar/metodutveck- 40 ling,rättslig marknadsbevakning, utbildning, lokal konsumentverksamhet, förlagsproduktion.Råd och Rön samt internationell verksamhet blir den nya indelningen. Tidskriften och Rön beräknas budgetåret1994/95 uppnå full kostnadstäckning. 1991/92:100 Bil. 1991 /92 Beräknad ändring exkl. 1992/93 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) LokalkostnaderVaruprovningar m.m. Riktlinjernaför den statliga konsumentpolitiken fastställdes av . Goda resultat har uppnåtts bl.a.på det hushållsekonomiska området. Sålunda har enskilda hushåll kunnatförbättra sin ekonomi och kommunernaskostnad för socialbidrag minskat. Jag delar verkets uppfattning att arbetet med budgetrådgivning är enviktig del av verksamheten. har flera förändringar inträffatsom påtagligt påverkar arbetet medkonsumentfrågorna. Det gäller i hög grad närmandet till EG. Den lokala konsumentverksamheten är ytterstviktig för möjligheterna att nå uttill konsumenterna. De neddragningar som har gjorts inger farhågor. Hur konsumenterna skall kunnatillförsäkras ett lokalt stöd på konsumentområdet måste därföruppmärksammas ytterligare. Konkurrenspolitiken är viktig för aU man skall fåväl fungerande marknader till gagnför konsumenterna och för dynamiken i ekonomin. Regeringen har aviserat att man under våren 1992avser att lägga fram ett förslag tillförstärkt konkurrenspolitik, skärpt konkurrenslagstiftning och fortsatt avreglering. Jaganser att en översyn på det konsumentpolitiska området är påkallad. Den böromfatta inriktningen och omfattningen av verksamheten, det statliga åtagandetvad gäller konsumentfrågor samt den organisatoriska strukturen påområdet. En kommitté bör tillkallas för översynsarbetet. Mot denna bakgrund anser jag att verket bör ges ettettårigt anslag. 1 avvaktan på resultatet av utredningsarbetetberäknarjag ett oförändrat anslag för . Jag hemställer att regeringen föreslår atttill för budgetåret slagsanslag på . 992/93 anvisa ett för- 14 1990/91 Utgift 13154000 1991/92Anslag 12 808 000 1991/92Anslag exkl. 1992/93Förslag 12489000 ' F 5. har till uppgift attpröva tvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster ochandra nyttigheter som tillhandahållitshuvudsakligen för enskilt bruk (konsumenttvister) samt att ge rekommendationerom hur tvisterna bör lösas. Nämnden skall dessutom på begäran av domstol yttra sig i konsumenttvister. stödja kommunernas medling i sådana tvister genom bl.a. utbildning och rådgivning till konsumentvägledare pålokal nivå. Allmänna reklamationsnämndenskall också informera konsumenter och näringsidkare om nämndens praxis. Nämndens organisation m.m. framgår av förordningen(1988:1583) med instruktion för . Chef för nämndenär en heltidsanställd ordförande. Till nämnden har knutits ett råd med uppgift att bistå nämnden i viktigare frågor omverksamhetens omfattning ochinrikting. I rådet ingår företrädare för konsumenter, näringsidkare ochkommuner. Antalettvister som kommit under nämndens prövning har minskat . Under /91 ökadeärendetillströmningen dock med 13 %.Förklaringen till denna ökningligger till en del i att nämnden inrättat en ny avdelning för tvister på bankområdet.Neddragningen av konsumentverksamheteni vissa kommuner kan också ha bidragit till den ökade ärendetillströmningen. Nämndens resurser är ansträngda, och väntetidernaför parterna är fortfarande långa.Nämndens verksamhet är efterfrågestyrd. Bristande resurser måste mötas med antingen en begränsning avärendetillströmningén eller en ökningav det finansiella utrymmet. Trots knappa ekonomiska resurser har nämnden valt att inte inskränka sin verksamhet på förkonsumenterna betydelsefulla områden. anför i sinfördjupade anslagsframställning för budgetåren 1992/93-1994/95 bl.a.följande. /93 är . En minskning av nämndens anslag i storleksordningen skulle leda till en betydande ned skärning av nämndens tvistlösandeverksamhet. Vid ett i förhållande tilldet ökande antalet ärenden oförändrat anslag skulle inte behöva göra några mer drastiska inskränkningar. Nämnden bör ges behörighet att avtala medmyndigheter och enskilda omekonomiskt bidrag till nämndensverksamhet. 3.Nämnden bör tillföras medel ( + .) för att inrätta enny avdelning för mäklartvister. 4.Nämnden bör tillföras medel (+ .) för att studera utvecklingen av det nya datasystemet. 5.Nämnden bör tillföras medelför att förstärka kompetensen främst på det internationella området ( + 300 000kr.) och öka insatserna för att följa upp sina avgöranden ( + 250 000kr. 1991/92:100 Bil. 1991/92 ' Beräknad ändring exkl. 1992/93 mervärdesskatt --------------------- Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Nämndensverksamhet utgör en viktig del av konsumentskyddet. Nämndens resurser är ansträngda bl.a.genom att ärendetillströmningenökat. Jag anser det angeläget att konsumenterna ges ett brett stöd inom ramen för nämndens verksamhet. De förslagnämnden har redovisat när det gällermöjligheten för näringslivet att lämna bidrag till verksamheten finner jag intressanta. Denna möjlighet reser dock frågor av principiellnatur som närmare bör belysas. Vadgäller förslaget om att pröva fastighetsmäk-lartvister kan anmärkas att lagstiftningsarbete pågår. Idet sammanhanget kommer också attprövas vilken tillsyn fastighetsmäklarna skall ha. Förutsättningarna för nämndens verksamhet bör prövas i denöversyn av konsumentpolitiken somskall göras. Mot den nu angivna bakgrunden anser jag att nämnden bör ges ett ettårigt anslag. Jag har beräknatoförändrat anslag för /93. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill för /93 anvisa ettförslagsanslag på . 1990/91Utgift 1669000 Reservation 1991/92Anslag 2000000 1992/93Förslag 2 080000 Stöd till konsumentorganisationer. Riksdagensbeslut om livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146, JoU25, Prop. 1991/92:100rskr. 327), innebar att ett särskilt stöd tillideella konsumentorganisationer Bil. Syftet med stödet äratt stimulera och stärka konsumenternas möjligheteratt utöva inflytande på livsmedelskedjans olika led i frågor som rörlivsmedelspolitiken. Konsumentverkethemställer i sin anslagsframställning om oförändrat anslag /93. Det är värdefullt att ideellaorganisationer stimuleras att starta projekt. Friståendekonsumentorganisationer som kan fånga upp konsumenternas behov och driva deras frågor kan spela en viktigroll på marknaden. Jag vill ocksåbetona vikten av lokala aktiviteter. 1 avvaktan på resultat av översynen av konsumentpolitiken bör dock någon störreförändring av anslaget inte ske. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillSlöd till konsumentorganisationer för /93 anvisa ettreservationsanslag på . 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag ' F 7. ~\ " Exkl. mervärdesskatt Genom riksdagensforskningspolitiska beslut (prop. 1989/90:90,LU22, rskr. 331) anvisades 2 milj.kr. för konsumentpolitisk forskning under /91. Konsumentforskning bedrivs inom ett brett område.Den är bl.a. inriktad på studier av hushållsekonomi, konsumentteknik,varudistribution och marknadsrättsliga frågor. Forskningen är under uppbyggnad. Konsumentverketskall stödja såväl grundläggande som tillämpad forskning ochsprida information om forskningen och dess resultat. I sin anslagsframställning hemställer verket omoförändrat anslag till kon- Prop.1991/92:100 sumentforskningen för /93. Anslagetär tämligen nyinrättat och verksamheten under uppbyggnad. Mot denna bakgrundbedömer jag det rimligt med ett oförändrat anslag för budgetåret1992/93. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillKonsumentforskning för /93 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till miljömärkning av produkter' 1990/91Utgift 1000000 Reservation O 1991/92Anslag 2 700000 1992/93Förslag 3000000 'F 8. Bidrag tillmiljömärkning av produkter. Ett harmoniserat nordiskt system för miljömärkningav produkter infördes under hösten1989. Den frivilliga miljömärkningen i organiseras och drivs av SIS i och leds av en särskildmiljömärkningsstyrelse. Miljömärkningen skall i huvudsak finansierasgenom avgifter och ersättningar frånde företag som får sina produkter miljömärkta. I ett inledningsskede dåverksamheten byggs upp bör dock medel tillhandahållas genom bidrag överstatsbudgeten som i särskild ordning betalas tillbaka. T.o.m. /92 har sammanlagt 5,6 milj. kr.anslagits. Statsbidraget är förenatmed villkorlig återbetalningsskyldighet när verksamheten ger överskott. Miljömärkningsarbetethar resulterat i att kriterier har fastställts för knappcellsbatterier, diskmaskiner, kedjeolja förmotorsågar samt finpapper.Kriteriedokument har utarbetats för toalett- och hushållspapper, toner-kassetter, textila tvättmedel samt oljepannor ochbrännare. Verksamheten har trotsvissa initialsvårigheter nu kommit väl igång och arbetet med bland annatkriterieutveckling går bra. Kriteriearbetet måste i första hand täckas avstatsbidrag, medan certifie- ringsverksamheten bör täckas avmärkningsavgifter anser miljömärknings styrelsen. Miljömärkningsstyrelsenrekommenderar att det för treårsperio den /93-1994/95, och specielltför /93, görs en kraft samling för kriterieutveckling och marknadsföring.