prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Utformningenav ett sådant system kommer att påverkamyndigheternas förutsättningar att agera som arbetsgivare på arbetsmarknadenoch får också konsekvenser för utformningen av den statligaarbetsgivarfunktionen. Innebörden av regeringsformens 9 kap 11 §,angående finansutskotts medverkan i arbetsgivarpolitiken,måste ytterligare studeras när ett systemmed utgiftsramar införs. När dessa frågor har studerats finns ett underlagför att överväga och lämna slutligt förslag tillden framtida statligaarbetsgivarorganisationens omfattning, organisation, finansiering och styrning. Ett sådant beslutsunderlag börenligt min menig tas fram skyndsamt så att ett förslag till ny statligarbetsgivarorganisation skall kunna föreläggas redan under höstriksdagen 1992. Jaghar tidigare redovisat min syn på regeringens behov av stöd och angett skälen till varför en översyn av arbetgivarfunktionenmåste göras. Myndig heterna ges stor handlingsfrihet genom den delegering av finansiellt ansvar och den förändrade styrning som nuinförs. Denna nya situation för myndigheterna påverkar myndigheternas stödbehov och efterfrågan. Stöd bör således tillhandahållas påmyndighetens villkor och styras av myndig hetens efterfrågan. Myndighetenmåste själv precisera kravet på stödin satser. Jag vill dock framhålla att det finns visst stödbehov som hänger samman med tillämpning av gemensamma regler, rutiner och system framförallt inom det ekonomiadministrativa området i statsförvaltningen. Detta stödbehov för såväl myndigheternassom vidkom mande, bör som tidigare nämntstillgodoses inom ramen för samhet. Vid utformningen av enefterfrågestyrd stödfunktion för myndig heternas behov inom övriga områden bör konkurrenssituationen studeras så att det kan klargöras vilka verksamhetersom bör bedrivas i statlig regi eller under ett statligt huvudmannaskap. Som jag nämnde inledningsvis bör stöd som finns på marknaden normalt inte tillhandahållas av staten. Med anledning av detta bör det statliga huvudmannaskapet för SIPU upphöra. Jag återkommer i denna fråga underF 4. : Avvecklingskostnader.Utformningen av en stödfunk- 16 tion för myndigheternas behovkommer därmed att beröra främst stats- Prop. 1991/92:100 kontoret samtstatens löne- och pensionsverk, och Bil. 8 delar avkammarkollegiet. Även försvarets civilförvaltning har uppgifter avmyndighetsstödjande karaktär. Dessa utreds dock i särskild ordning inom ramenför utredningen (Fö 1991:04) om lednings- och myndighetsorganisation förförsvaret (LEMO). Denorganisationsförändring som genomförts på länsstyrelseområdet och den utveckling i övrigt som pågår där innebäratt behovet av länsstyrelsernas organisationsnämnds () insatser harförändrats. Förändringen är så påtaglig att frågan om LON:s fortsattaverksamhet prövas . Chefen för har tidigare idagföreslagit att läggs ner . Jag har tidigare redovisat att jag inte anser attutredningen om stabsmyndigheternasverksamhet ger ett tillräckligt underlag för att fatta beslut om utformningen av en stödorganisation tillmyndigheterna. Frågan om stöd till myndigheterna bör således utredas ytterligare.Jag anser att utgångspunktema föröversynen av myndigheternas stödbehov ligger nära vissa utgångspunkter förutredningen om arbetsgivarfunktionen i staten. Båda översynerna omfattarfrågeställningar som rör myndigheternas behov av olika former av stöd föratt på ett effektivt sätt bedriva sinverksamhet och nyttja sina resurser. Jag har för avsikt att återkomma tillriksdagen i nästa års budgetpropositionmed förslag angående myndigheternas behov av stöd. Sammanfattningsvisanser jag att det fortsatta arbetet med att se över organisationen av stödet till regeringskansli och myndigheter bör genomförasenligt följande. För attgenomföra vissa förändringar av den verksamhet som bedrivs inom () och statskontoret bör ett utredningsarbetebedrivas . Förändringarna av organisationerna bör träda ikraftden . Den statliga arbetsgivarfunktionen måste utredasskyndsamt så att förslag om en nystatlig arbetgivarorganisation kan föreläggas under hösten1992. Frågan om stöd till myndigheterna bör utredas vidare . Jag räknar med attåterkomma med förlag om detta stöd budgetproposition. ()bör upphöra som statlig myndighet fr. o. m. den . 2 1991/92. Bil 8 Med hänvisning till vad jag har anförthemställer jag att regeringen föreslår att godkänna deriktlinjer för översyn avorganisationen av stödet till regeringskansli och myndigheter som jaghar anfört. A.Finansdepartementet m. m. 1990/91 Utgift 92078 874 1991/92Anslag 99 527000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 121037000 1991/92:100 Bil.8 Beräknadändring 1992/93 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 103757648* -1-17279352 (88898 492)* (-1-12 524 565) 103757648* -I-17279352 *Omräknat belopp enligt regleringsbrev Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till121037000 kr. Genomförordningen (1991:1468) om ändring i departementsförordningen (1982:1187) har finansdepartementettillförts ärenden om bostadsfinansiering,statlig lön och pension, chefsfrågor samt idrott m. m. Ett stort antalmyndigheter med anknytning till dessa frågor ingår nu i verksamhetsområde. Regeringen har, medstöd av bemyndigande(prop. 1990/91:100 bil. 2, FiU20, rskr. 132) aU vid organisatoriska förändringar inom somhänger samman med ändrad fördelning av ärenden mellan departementet kunnadisponera om anvisade anslag till departement och utredningar, den 14 november 1991meddelat ändrade bestämmelser omdispositionen av förevarande anslag /92. Jag beräknar förändringen av anslaget budgetåret1992/93 till följd härav till 4,8 milj. kr. Vid beräkning av medelsbehovet för kommandebudgetår har jag, förutom pris- ochlöneomräkningen, även tagit hänsyn tillde ökade kostnader som uppkommer i samband med framtagandet av ett förslag till nytt statsbidragssystem för kommunerna.Jag har för detta ändamål beräknat 1,5milj. Med hänsyn till behovet att snabbt startadetta arbete har jag för avsikt att återkomma till behovet av medel i samband med förslag om utgifter på tilläggsbudget 11 till statsbudgetenför /92. För arbetsuppgifter som kommer att åvilafinansdepartementet i samband medEG-anpassning av lagstiftningen inom finansmarknads- och skatteområdena samt för en utökat representationvid EG-delegationen i harjag beräknat 4,5 milj. kr. vilket har finansierats genom omprioriteringarinom departementets verksamhetsområde. Försärskilda insatser på det personalpolitiska området, bl. teringsfrågorinomstatsförvaltningenharjagberäknatmedelsbehovet till 1 Prop. 1991/92: 100 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillFinansdepartementet för /93 anvisa ett förslagsanslag på . A 2.Ekonomiska råd' 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag 'benämning Ekonomiska attachéer Från anslagetbestrids kostnaderna för ekonomiska råd. De ekonomiska råden är stationerade iBryssel, och . Anslaget har räknats upp med . på grundav ändrade debiteringsrutiner avseendeadministrativa kostnader på utlandsmyndigheterna. Jag beräknar medelsbehovet för /93till . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillEkonomiska råd för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Utredningar m. m. 1990/91 Utgift 23 772 891 Reservation* 6168920 1991/92Anslag 38 000000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 36 217 218 ■ ' 1992/93Förslag 29 500000 * Exkl. mervärdeskatt Från anslagetbestrids kostnaderna för kommittéer och arbetsgrupper, de ekonomiska långtidsutredningarna samt vissa konsulter bl.a. inom finansmarknadsområdet. För utvecklingsarbete avseende styrning av definansiella förutsättningarna för statsförvaltningen har jag beräknatkostnaderna till 4 rnilj. Som jag anförde vid min anmälan av anslaget tillfinansdeparte mentet har under innevarandebudgetår skett vissa förändringar beträffan de verksamhetsområde och regeringen har med stöd av bemyndigande omfördelat anvisade anslagsmedel mellan 20 Med utgångspunkt i detta och med hänsyn till den Prop.1991/92:100 beräknade omfattningen av utredningsverksamheten förordar jag attsjun- Bil. 8 de huvudtitelns utredningsanslag uppgår till . för nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m. rn. för /93anvisa ett reservationsanslag på . 1992/93Nytt anslag (förslag) 40000000 ' redovisat under trettonde huvudtiteln,anslagen Bl. Vissa utveckling.såt-gärder, 87.Viss rationaliserings och utvecklingsverksamhet och C8. Bidrag till vissa utvecklingsåtgärder samt CIO. Viss information ochutbildning m.m.. De två senaste anslagen är upptagna som äldre anslag istatsbudgeten. har haft ansvaret för beredningen avärenden om förnyelse och utveckling inom den offentliga sektorn. Med anledningav den förändrade ansvarsfördelningen mellan och finansdepartementethar vissa uppgifter och resurser överförts till . Jag har i propositionen om tilläggsbudget I till statsbudgeten ,redogjort för de verksamheter och resurser som decentraliserats frånregeringskansliet till regeringens stabsmyndigheter. Regeringen har under budgetåren 1990/91 1991/92disponerat totalt 100 milj. kr. för arbetet med utveckling och förnyelse av denoffentliga sektorn. /92 anvisade 46 milj. kr. Vissa utvecklingsåtgärder och I milj. kr. på anslaget B7. Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet båda pä statsbudgetens trettondehuvudtitel. Vidare finns vid ingången av /92 reserverade medelpå anslagen Bl. Vissa utvecklingsåtgärder, C8. Bidrag till vissautvecklingsåtgärder samt BIO. Viss information och utbildning under trettondehuvudtiteln som uppgick till totalt 53milj. har även disponerat resurser för utveckling ochförnyelsearbete på departementets utredningsanslag. Ansvarsfördelningen mellan ochstabsmyndigheternas framtida funktioner bör ytterligare övervägas innan slutligställning kan tas till fördelningen av utvecklingsresurserna. För riktade insatser i det fortsatta arbetet medutveckling och implementering av det förändrade styrformerna istatsförvaltningen och med hänsyn till det utvecklingsarbete som jag tidigareidag redovisat i avsnitt 4 i Finansplanen, styrning av de finansiellaförutsättningarna för statsförvaltningen, beräknar jag ett medelsbehov /93 om 48 milj. kr. Av beloppet bör 8 milj. kr få disponeras avriksrevisionsverket som en permanent förstärkning bl. a. på grund av kravet på revision av myndighe- 21 temas åriiga resuhatredovisningar.En del av resursförstärkningen bör Prop. 1991/92:100disponeras för arbetet med att utforma redovisningsföreskrifter samtför Bil. 8 att förbättra inkomstberedningsfunktion. Jag avser vidare att föreslå regeringen attbesluta om att huvuddelen av ingåendereservation för /92 skall föras bort som besparing. Resten av reservationerna bör vid utgångenav /92 tillföras det nya anslaget Utvecklingsarbete. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utvecklingsarbete för /93anvisa ett reservationsanslag på . och exekutionsväsendet Prop. 1991/92: lOO 8 1 Allmänt om skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet Ettväl fungerande skattesystem är av stor betydelse för samhällets verksamhet.Under senare år har en målmedveten satsning gjorts i syfte att förenkla och förbättra skattesystemet vad gällersåväl materiella regler som förfaranderegler.Ett nytt taxeringsförfarande med bl.a. möjlighet till omprövning av besluten iförsta instans har tillämpats vid 1991 årstaxering. Vidare harorganisationen sikte på bl. a. ökad flexibilitet och förbättrade lednings- och styrfunktioner. 1varje län finns endast engemensam skattemyndighet och en kronofogdemyndighet. Inom den gemensamma skattemyndigheten ändrasorganisationen, i flertalet län denI . Verksamheten decentraliseras till de lokala skattekontoren, där arbetet bedrivs meraintegrerat än tidigare för olika skatter och avgifter. Målet är attvarje skattskyldig i princip bara skall ha en kontaktpunkt inomskatteförvaltningen och att flertalet skattskyldiga skall kunna vända sig tilldet lokala skattekontoret i alla frågor som rör deras beskattning.Omfördelningen av resurser och kompetens kan emellertid inte genomföras fulltut av alla myndigheter. Arbetsformerna kommer bl.a. avdet skälet att förändras successivt . fördes de arbetsuppgifter påfolkbokföringsområdet som tidigaresköttes av pastorsämbetena över till skattemyndigheten. Inom skattemyndigheten handhas folkbokföringen av delokala skattekontoren. De summariska processformernabetalningsföreläggande och handräckning handhas fr.o.m. den 1 janauri1992 av kronofogdemyndigheterna och inte som tidigare av tingsrätterna. Den totala anslagsökningen för skatteförvaltningenoch exekutionsväsendet uppgår till 220 milj.kr. 2Resultatet av verksamheten under det senaste verksamhetsåret, m. m. 1den årliga resultatredovisningen för skatteförvaltningen och exekutionsväsendetavseende anför RSV inledningsvis att det inom skatteförvaltningenfrämst är förberedelserna för och genomförandet av skattereformen samtomorganisationen av skatteförvaltningen i länen (SOL 90) som satt sin prägel på verksamheten . 1 kronofogdemyndigheternasverksamhet märktes den plötsliga konjunkturavrnattning-en snabbt under senaredelen av året och ledde bl. a. till en kraftig ökning av antalet konkurser ochantalet ärenden om statlig lönegaranti i konkurs. Det sammanlagda beloppet av skatter och avgiftersom överlämnades för indrivning Ökade också kraftigt. Personalresursernainom RSVs verksamhetsområde har från till den minskat med 150 årsar betskrafter, medan de totala utgifterna i fasta priser enligt verketsberäk- 23 ningar är i stort settoförändrade, om man bortser från de anslagsmässiga Prop. 1991/92: 100 konsekvenserna av tjänstebrevsrättensavskaffande. RSV redovisar en beräkning av total produktivitetinom skatteförvaltningen som visar på en svag nedgång avproduktiviteten jämfört med . Dennautveckling förklaras främst av att betydande resurser fått avsättas för utbildning av personal ochinformation till allmänheten m. m. med anledning av destora reformerna. En stor del av skatteförvaltningens resurser gåråt till grundhantering, varsomfattning i allt väsentligt styrs av antalet skattskyldiga, arbetsgivare, momsdeklarationer etc. Medan antaletskattskyldiga fysiska personer endast har ökat marginellt har antaletskattskyldiga juridiska personer, liksomantalet momsdeklarationer, fortsatt att öka relativt snabbt det senaste året.Inom sådana delområden som inkomsttaxering och uppbörd har utgiften perdeklaration resp. skattsedel minskat. Det är mot denhär bakgrunden naturiigt att genomförandet av reformerna i första hand har påverkat omfattningen av den fördjupade kontrollen.Det har bl.a. skett en kraftig minskning av antalet revisionsdagar. Trots detta har det totala beloppet av de höjdadebiteringar som myndigheterna lämnat förslag till efter fördjupat kontroll ökat avsevärt, från 7,3till . De största ökningarna gäller planmässigarevisioner av stora bolag och s. k. skattebrottsrevisioner. Inom området beskattning redovisas också en delandra uppgifter som kan belysaresultatet av verksamheten. De genomsnittliga åriiga uppbörds-föriusterna,dvs. debiterade skatter som aldrig betalas in, är på det hela taget små men varierar starkt mellan länen från0,i genomsnitt för de tre storstadslänen till.0,i genomsnitt för övriga län. Vad gäller uppbördsverksamheten kan vidare nämnas att denöverskjutande skatten, uttryckt som andel av den totala slutligaskatten, ökat något jämfört med ,medan den kvarstående skatten minskat något och fyllnadsinbetalningarnaminskat kraftigt. Inomkronofogdemyndigheternas område redovisas en ökning av det totala belopp som betalats in under indrivningenmed ca . (11,). Attantalet konkurser och lönegarantiärenden ökat kraftigt har redan nämnts. har antaletkonkurser ökat och antaletlönegarantiärenden . Även antalet allmänna och enskilda mål harökat antalet allmänna'mål och antalet enskilda mål . Balanserna av oavslutade ärendenhar ökat inom samtliga delområden, inom vissa mycket kraftigt. Vad gäller exekutiv försäljning av fastigheter harsåväl antalet inkomna ärenden som antalet kungjorda och genomfördaauktioner ökat, medan antalet såldafastigheter minskat med jämfört med . Redovisningen avhur antalet födslar, civilståndsändringar och andra s. k.folkbokföringshändelser har utvecklats visar på en svagminskning, totalt sett. Antalet civilståndsändringar har dock ökat kraftigt. 3Prioriteringar under /93 Prop. Bil.8 Arbetet inom skatteförvaltningen har nuunder i hög grad präglats av genomförandet av ett antal storareformer. närmar sig nu sittslut. gäller dock att huvuddelen av de nya materiella reglerna på skatteområdet(skattereformen) skall tilläinpas för förstagången i taxeringsarbetet. De nya reglerna om omprövning av taxeringsbeslut i första instans tillämpas förförsta gången på beslut som rör taxering. fortsätteri den nya organisationen arbetet med attdecentralisera arbetsuppgifter och åstadkomma mera integrerade arbetsformer.Allmän fastighetstaxering av jordbruksenheter skall genomföras, ettarbete som dock främst berör . RSV har mot denna bakgrund angett att följande tvåområden skall ges högsta prioritet inom skatteförvaltningen under år1992. Fortsattgenomförande av beslutade reformer Utökadkontroll i form av revision: De lokala skattekontoren skall tillföras revisionskompetens så att resursernaför urvalsrevision på kontoren nåren godtagbar nivå. Kontrollen skall vara framåtsyftande samt inriktas på väsentligheter och på efterlevnadenav nya materiella regler. Omfattningenav den samordnade planmässiga revisionsverksamheten vad gäller företagskall upprätthållas. Grandhanteringenskall rationaliseras för att ge utrymme för ökade satsningar på riktad serviceoch kontroll. Vad gällergrundhanteringen understryker RSV också vikten av att Skapa förtroende för det nya förfarandet på folkbokföringens område. Detär bl.a. ett mål atl av ärendena skall kunna handläggas och de nya uppgifternaregistreras senast efter det att ärendet kom in. Jag delar RSVs uppfattning i frågan om vilkainsatser som skall prioriteras. Jag vill särskilt understryka vikten av att man inomskatteförvaltningen nu relativt snabbt åter uppnår den omfattning påkontrollverksamheten som denna hadeföre den mest intensiva reformperioden, och därefter målmedvetet arbetarpå att ytterligare förbättra skattekontrollen och den riktade servicen. På exekutionsväsendets område är underinnevarande budgetår genomförandet av den nya summariska processen enprioriterad uppgift. Vad gällerkronofogdemyndigheternas mest omfattande arbetsuppgift verkställighet i allmänna och enskilda mål görssärskilda insatser i fråga om nya gäldenärer och gäldenärer med stor ellersnabbt växande skuld. Vidare ärarbetet bl. a. inriktat på att gäldenärens betalningsförmåga skall utredassnabbare och att dokumentationen av utredningar och beslut skall förbättras. Jag utgår från att inriktningen /93kommer att vara i huvudsak densamma som innevarande budgetår och villsärskilt understryka vikten av attarbetet med summarisk process kan bedrivas på ett sätt som skapar förtroendeför det nya förfarandet. 4 Omställning och minskning av den statliga Prop. administrationen m. m. 1fråga om de tre förvaltningsanslagen inom RSVs verksamhetsområde föreslår jagen strikt tillämpning av det generella rationaliseringskravet. I likhetmed innevarande budgetår bör medel motsvarande av resp. anslag ställas till myndighetens disposition för effektivitetshöjande åtgärder. 1 första hand skall enligt min mening sådanaförbättringar göras vad gäller ekonomiadministrationen att RSV,skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna fr.o.m. /94 kantillgodose redovisningskraven enligt bokföringsförordningen (1979:1212)i dess lydelse fr.o.m. den . I andra hand bör av dessa medel ca 5milj.kr. användas för de förbättringar avden fysiska säkerheten vid RSVs datoranläggning som verket finner mest angelägna och ca 10 milj.kr. förarbetet med konvertering av fastighetsdatasystemen till drift i UNIX-miljö. 1 övrigt bör medlen enligt vad RSV bestämmer fåanvändas bl. a. för att fortsätta det arbete med att bygga ut beståndetav arbetsplatsutrustningar inomskatteförvaltningen och exekutionsväsendet som inletts under innevarandebudgetår. 1 kompletteringsproposition lämnade minföreträdare en redogörelse förarbetet med omställning och minskning av den statliga administrationen inom riksskatteverketsverksamhetsområde (prop. 1990/91:150 bil. Där sades bl.a. attadministrationskostnaderna kunde beräknas minskamed ca 70 milj.kr. under budgetåren 1991/92 1993/94. pekades påvissa möjligheter att minska utgifterna genom en högre grad av kostnadstäckning genom avgifter ikronofogdemyndigheternas verksamhet. Sammantaget beräknades statens utgifterför skatteförvaltningen och exekutionsväsendet minska med minst 300milj.kr. /92 1995/96.Föregen del anser jag att det inte finns underlag för att nu göra någon annan bedömning av möjligheternaatt minska administrationskostnaderna än den som min företrädare hargjort. Resurstilldelningen för innevarande budgetårinnebär inte någon minskning avadministrationskostnaderna utöver vad som följer av tillämpningen avett generellt rationaliseringskrav. Det budgetförslag som jag nu lägger framinnebär enligt mina beräkningar att grovt räknat hälften av den nämndaminskningen av administrationskostnaderna tas hem under /93. Jag räknar med att resterande belopp skalltas hem /94. Jag vill emellertid erinra om att enfördjupad prövning av verksamheten skall ske inför perioden /94-1995/96. Det är därför för tidigt att nu uttalasig med bestämdhet om vilka besparingskrav som, utöver de nämnda, börställas på myndigheterna för perioden i dess helhet samt hur kraven börfördelas mellan anslagen och i övrigt vara utformade. 1 huvudsak har den besparing som jag nu föreslårfördelats proportionellt mellanskatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Jag har dock vid fördelningen av besparingskravet beaktat den mycketkraftiga uppgången av antalet konkurs- och lönegarantiärenden hoskronofogdemyndigheterna. Vid beräkningenav anslagen har jag tagit ställning tillhittills inte Prop. 1991/92:100 behandlade anslagsöverskridanden undertidigare budgetår. 5 Taxesättning m. m. inom kronofogdemyndigheternas verksamhetsområde Dengrundavgift som tas ut i enskilda utsökningsmål hos kronofogdemyndigheternahöjdes (mål med fullständig tillgångsundersökning)resp. (mål med begränsad tillgångsundersökning). Såvitt nu går att bedöma understigeravgiftsinkomsterna dock även efter denna höjning väsentligt kostnadernaför verksamheten. ()har på regeringens uppdrag utrett hur stora kostnaderna är i olika grupper av mål och kommer att lämnaförslag till bl.a. nya avgiftsnivåer. Jag avser att undervåren på nytt ta upp frågan om utsöknings-avgifterna i regeringen.Utgångspunkten bör enligt min mening vara att avgifterna bestäms så att de i princip ger full kostnadstäckning. Nyaavgiftsbestämmelser bör kunna träda i kraft . 1 ett annat ärende hemställer jag attregeringen till lagrådet skall överlämna ett förslag tillnytt avgiftssystem vid försenade skattebetalningar m.m. Förslagetinnebär i korthet följande. En dröjsmålsavgift införs vars storlek beror pådröjsmålets längd. Dröjsmålsavgiften skall ersätta den nuvarande, fasta restavgifien. Grundavgift skall tas ut vidindrivning hos kronofogdemyndighetenäven i allmänna mål. Jag avser att ta upp de anslagsmässiga konsekvenserna av förslaget kompletteringsproposition. Kronofogdemyndigheterna svarar fr. o. m. den 1januari 1992 för handläggningen avmål enligt lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning. Även frågan om taxesättningen idessa mål har utretts av RRV.Regeringen har beslutat att ansökningsavgift skall tas ut med . Begärs iett mål om betalningsföreläggande även betalningsfastställelse ur pant eller s.k. vanlig handräckning, tas endasten ansökningsavgift ut (förordning,1991:1709, om avgifter i mål om betalningsföreläggande och handräckning). Den beslutade avgiften täcker enligt RRVsberäkningar kostnaderna för förfarandethos kronofogdemyndigheterna. Den täcker däremot inte de kostnader som uppkommerhos polismyndigheterna på grand av att delgivning i en del av målen måste skegenom stämningsman.