prop · GF03170 · 1991-12-31 00:00:00 — ning och myndighetsgodkännande.Jag förutser att en rad myndigheter kan Prop. 1991/92: 170 behöva ändra sinnuvarande inriktning och t. ex. i ökad utsträckning syssla Bilaga 1 medkontroll av att produkter på marknaden uppfyller ställda krav. EG: s systemfömtsätter att de nationella myndigheterna i medlemsstaterna aktivt övervakaratt de produkter som förekommer på marknaden uppfyller de krav som är angivnai direktiven samt att föreskrivna förfaranden för bedömning av överensstämmelsehar följts. I och med kommer svenska intressenteratt fullt ut kunna delta i den inre marknaden på lika villkor. Svenska organkommer att kunna genomföra kontroller som accepteras i hela EES-området. Dettainnebär en avsevärd förenkling och kostnadsbesparing. Totalt kommer i och med attöverta omkring 700 EG-direktiv rörande produkters utformning. Alla svenskaprodukter som uppfyller kraven i dessa direktiv kommer att kunna säljas frittinom hela EES-området. Detsamma gäller alla varor, som inte berörs av något EG-direktivöver huvudtaget. På motsvarande sätt kommer sådana produkter, som tillverkats iandra EES-länder, att beredas fritt tillträde till den svenska marknaden. För vissa varor har vi i förhandlingarna avtalat omsärlösningar och övergångsarrangemang för att med bibehållande av våranationella regler slå vakt om väsentliga skyddsintressen som hälsa, miljö ochsäkerhet. Dessa särlösningar gäller för svensk del framför allt miljöområdet(bilavgaser, kemikalier m.m.). Jag återkommer till dessa frågor i det följandeunder ett särskilt avsnitt om miljöskydd. Dengemensamma konkurrenspolitiken är ett nödvändigt komplement till EES-avtaletsregler om fri röriighet över gränserna. Effektiv konkurrens är en fömtsättningför att EES-marknadens fulla potential skall kunna utnyttjas för attförverkliga avtalets mål och komma konsumenterna till godo. Utan regler riktademot snedvridning av konkurrensen skulle de hinder för den fria rörligheten iform av tullar, avgifter, kvantitativa restriktioner m.m. som avskaffats genomavtalet kunna ersättas av nya hinder, tillkomna genom företagens eget agerandepå marknaden, eller av protektionism i annan form. Den gemensammakonkurrenspolitiken skall hindra en sådan svedvridning. Konkurrensreglerna i har till syfte attskapa så lika konkurrensvillkor som möjligt för företagen inom de 19 länderna.Dessa gemensamma regler väntas leda till vidgad konkurrens inom ett flertalsektorer och därmed till ökad effektivitet på marknaden, högre tillväxt, lägrepriser och större valfrihet för konsumenterna. Konkurrensreglerna i avtalet riktar sig i huvudsakmot två olika fall där företagen genom sitt agerande kan hämma den fria konkurrensen. 1 det ena fallet är det fråga om ett konkurrensstörande samarbete mellan företag och i det andra ett ensidigt handlande av ett företag med dominerande ställning på marknaden. Reglerna är i materiellt hänseende identiska med . Samma regler kommer således att gälla inom hela EES. Övervakningen av konkurrensreglerna skall handhas av EG-kom- Prop. 1991/92:170 missionen och av EFTA: s övervakningsmyndighet . En viktig fråga för den konkurrensövervakandeverksamheten är kontrollen av företagskoncentrationer. Enligt EES-avtaletskall EFTA-länderna ta över EG: s materiella regler på området, dvs. EG: srådsförordning om kontroll av företagskoncentrationer. kommerdärmed att ha befogenhet att granska olika typer av koncentration mellanEFTA-företag i den mån de har effekt på marknaden inom EG. Så har för övrigtredan skett i sådana fall som och Tetra bestämmelser utgör i princip inte mer än en formali-sering avdessa rådande faktiska förhållanden. Kontrollen är en fråga som befinnersig i skärningspunkten mellan konkurrens- och industripolitik. Kommissionenstillämpning av gällande regler synes på det stora hela ha varit väl avvägd. Denligger väl i linje med den svenska uppfattningen att en effektiv konkurrens påutländska marknader förutsätter fri konkurrens även på hemmaplan. Med tanke påstorleken av fusioner med s. k. EG-dimension är det enligt min mening angelägetatt ha tillgång till en transnationell övervakningsregim. Enannan viktig konkurrensfråga rör den offentliga stödgivningen till olikaföretag. Genom har EFTA-länderna åtagit sig att tillämpa sammaregler för statsstöd som råder inom EG. Den restriktiva syn som dessa reglerger uttryck för delas helt av den , som strävar efter att igörlig mån avveckla stödet till olika industrisektorer i syfte att undvikasnedvridning av handeln och skapa sunda konkurrensförutsättningar. Det är dockangeläget att även kunna lämna stöd till företag i områden medregionalpolitiska problem. Avtalet ger denna möjlighet. Dessutom haravtalsparterna i en gemensam deklaration i anslutning till uttalatbl.a. att låg befolkningstäthet är ett kriterium som skall vägas in närförutsättningarna för stödgivning enligt avtalet bedöms. Övervakningen av statsstödsreglerna i EES-avtaletär fördelad så att övervakar det stöd som lämnas av EFTA-länderna ochEG-kommissionen det stöd som lämnar. För att understryka betydelsen av likakonkurrensvillkor inom EES-området har i avtalet föreskrivits att en avtalspartkan vidta åtgärder för att motverka stödgivning från annan part som snedvridereller hotar att snedvrida konkurrensen i handeln mellan parterna. Sådanamotåtgärder kan dock endast vidtas efter det att ärendet hänskjutits tillEES-kommittén och denna inte kunnat finna en för alla parter godtagbar lösning.För och övriga EFTA-länders del är det positivt att på politisk nivåfå insyn i och möjlighet till kontroll av stödgivningen inom och iövriga EFTA-länder. Offentlig upphandling Prop. EES-avtaletinnebär att EG: s regler om offentlig upphandling blir tillämp- iga liga inomhela EES-området. Reglerna omfattar upphandling inom områdena varor, bygg- ochanläggningsarbeten samt inom sektorerna vatten, energi, transporter ochtelekommunikationer som varit undantagna från internationellkonkurrens även inom EG. Vidare finns ett förslag till direktiv om offentligupphandling av tjänster. Den gemensamma nämnaren för EG: s regelverk påområdet är den öppna marknaden. I detta begrepp ligger omsorgen om att ingenupphandling får göras på ett sådant sätt att vissa leverantörer särbehandlas.Grunden för all upphandling skall vara att den sker affärsmässigt och i frikonkurrens. Den offentliga upphandlingen inom EG beräknas uppgå till ca4.500 miljarder kr. Inom EG rör det sigsåledes om en enorm marknad som till klart övervägande del varitförbehållen nationella företag. I och med att träder i kraft öppnasdenna marknad även för svenska företag. Nuvarande svenska bestämmelser på området finns iupphandlingsförordningen för statliga upphandlingar och i det kommunalaupphandlingsreglementet. Dessa regelverk bygger redan på principen omlikabehandling av svenska och utländska leverantörer, varför anpassningen tillEG: s regler inte bör innebära några svårigheter i detta avseende. Även vadgäller varor med ursprung i länder utanför EES kommer likabehandlingsprincipenatt äga fortsatt giltighet, eftersom den diskriminering av tredjelandsproduktersom för vissa fall föreskrivs i EG: s direktiv om upphandling inom sektorernavatten, energi, transporter och telekommunikationer inte omfattas av . De förändringar som förslaget innebär rör främsttillvägagångssättet vid offentlig upphandling, som bl. a. omfattar krav påannonsering i Europeiska gemenskapernas officiella tidning av de upphandlingarsom svenska upphandlare gör. Vidare införs bl. a. bestämda tidsfrister föranbudsgiv-ning. Endast vissa angivna upphandlingsförfaranden får tillämpas,vilka i viss utsträckning avviker från dem som tillämpas i . Det kommer också att bli möjligt att fåupphandlingsbeslut överprövade av domstol. Detta kommer att bidra till att ökaeffektiviteten och rättssäkerheten på detta viktiga område. Upphandlingsfrågornabelyses närmare av statsrådet (bil. 6.3 Fri rörlighet för personer och den sociala dimensionen Denfria rörligheten för personer kommer att omfatta alla EES-medborgare näravtalet träder i kraft. Att avtalet omfattar denna frihet är en betydelsefullnyhet i EFTA-ländernas relationer till EG. skapar möjligheter till ökad välfärdoch en stabil ekonomisk utveckling, vilket är av stor betydelse för de enskilda människorna i EES-länderna. Avtalet får emellertid också en rad konkreta följder som medborgare inom EES påtagligt kommer att erfara och få nytta av i sin 32 Alla dessa effektersamlas ibland under mbriken "Den sociala Prop. 1991/92:170 dimensionen". innebär att EES-medborgare får rätt attfritt flytta mellan de avtalsslutande länderna för att ta anställning, startaegen verksamhet, studera, bo och leva allt enligt ett enhetligt regelsystem.Det skulle inte vara möjligt att uppnå detta utan . EES-medborgare får rätt att utan krav påarbetstillstånd ta arbete var som helst inom hela EES-området, innehaanställning och stanna kvar efter anställningens slut. Vissa offentligatjänster är dock undantagna. Diskriminering på grund av nationalitet får inteförekomma i fråga om sysselsättning, lön och andra arbetsvillkor.Likabehandling gäller även för sociala och skattemässiga förmåner, deltagande iutbildnings- och omskolningsaktiviteter, medlemskap i fackföreningar etc. Ävensjälvständigt förvärvsverksamma personer omfattas av reglerna för frirörlighet av personer. Familjemedlemmar täcks också. Reglerna i främjar inte bara denarbetande befolkningens rörlighet utan även rörligheten för de icke ekonomisktaktiva människorna. Det gäller studerande, pensionärer och övriga ickeekonomiskt aktiva. Ett villkor för uppehållsrätten är att man inte skall liggavärdlandet till last utan måste kunna försörja sig själv. Detta enhetliga regelsystem ger EES-medborgarna enunik möjlighet att fritt välja i vilket av de 19 länderna de vill leva ochverka. Det ger också fördelar för svenska företag som lättare kan placera sinpersonal i dotterbolag i andra EES-länder. Regelverket om personers rörlighet m.m. belysesnärmare av cheferna för arbetsmarknads-, kultur- och näringsdepartementen (bil.911). För att människor på ett smidigt sätt skall kunnautnyttja sin rätt till fri rörlighet har denna rätt kompletterats med ettheltäckande system för att säkerställa den sociala tryggheten för personer somflyttar. Systemet grundar sig i korthet på att en persons intjänadeförsäkringsperioder från olika länder sammanläggs vid prövning av rätten tilleller vid beräkning av storleken av en förmån. Utbetalningen sker därvederbörande bor, men berörda länder bidrar med sina resp. delar av det totalaförsäkringsbeloppet. Systemet ger ett skydd som i regel är mer omfattande änvad svenska medborgare åtnjuter utomlands utanför . Uppehållsrätten för pensionärer tillsammans medreglerna för samordning av flyttande personers sociala trygghet gör attsvenska pensionärer nu får en verklig möjlighet att vidpensionering bosätta sig i hela avtalsområdet efter fritt val. Ett tänkbart hinder för arbetande människors friarörlighet har varit svårigheterna att jämföra olika utbildningar ochkompetenser. Inom EG har man sökt undanröja detta problem genom att skaparegler för ömsesidigt erkännande av utbildnings- och examensbevis och andrabehörighetsbevis. Genom och de anpassningar som görs i de olikaEFTA-länderna kommer alla EES-medborgare även på denna punkt att omfattas avett enhetligt regelsystem. Ennärmare beskrivning av regelsystemen om social trygghet och erkän- 3 1991/92. nande av examina m.m. gesi det följande av chefen för socialdepartemen- Prop. 1991/92:170 tet och statsrådet (bil. 4 och 7). Den fria rörligheten för personer sträcker sig inteännu så långt att man inte behöver använda pass inom EES-området. Kanske kandet bli så men inte som en direkt följd av EES-avtalet.Gränskontrollfrågorna har inte ingått i EES-förhandlingarna annat än såvittavser förenklade regler för vamhandel och tullsamarbete. I anslutning tillavtalet finns dock en gemensam deklaration där de avtalsslutande parternaförbinder sig att fortsätta samarbetet i syfte att förenkla gränskontrollen förpersoner. Ett utkast till konvention om den yttregränskontrollen har redan färdigställts men har ännu inte kunnat antas. Enlösning har emellertid arbetats fram som innebär att konventionen och dennordiska passunionen skall kunna existera parallellt. Därmed skulle man kunnalikabehandla nordiska medborgare som reser inom EG-området med EG-medborgaresom reser i . När konventionen träder i kraft kommer nordiska medborgareatt kunna passera interna gränser inom EES i samma kö som EG-medborgare. Mankan däremot inte avstå från att ha passet med sig på resan eftersom passetbehövs för att visa i vilket land man är medborgare t. ex. vid enstickprovskontroll. För svenskt vidkommande är passet än så länge det endadokument som kan fylla den funktionen. EES-avtaletskapar fömtsättningar för en gemensam arbetsmarknad inom hela EES-området.Tidigare har det funnits en gemensam arbetsmarknad inom EG och en inom Norden.Nu får vi i stället en fri arbetsmarknad för samtliga 19 stater i EG och EFTAbaserad på ett enhetligt regelsystem för de anställdas och för egenföretagarnasrörlighet. En annan följd av insatserna för att underlättarörligheten är det samarbete som bedrivs inom EG när det gäller förmedling avanställningserbjudanden och ansökningar över gränserna samt om utbyte avinformation om arbets- och levnadsvillkor. Genom blir EFTA-ländernadelaktiga i detta samarbete. Reglerna för den gemensamma arbetsmarknaden öppnarmöjligheter för svenska medborgare som så önskar att söka sig ut i . Påsamma villkor kan också andra EES-medborgare söka sig till och svenskaföretag rekrytera inom hela EES-området. En gemensam arbetsmarknad innebär attdet blir lättare att motverka överhettningstendenser på arbetsmarknaden vilketpå sikt ökar sysselsättningsmöjligheten. Enligt EES-reglerna är detanställningen som ger rätten till bosättning och inte tvärtom. Erfarenheterna från den nordiska arbetsmarknadenoch från arbets marknaden inom EG tyder inte på att det kommer att röra sig om något större antal människor som flyttar till andra länder . Den gemensamma EES-arbetsmarknaden kan främst väntas ha vissa utjäm nande effekter mellan brist- och överskottsområden. För de enskilda människorna kan den gemensamma arbetsmarknaden komma att upple- 34 vassom en stor tillgång. Den kan spela en roll som jämförelsenorm och en Prop.1991 /92:170 frihet kan vara mycket värd även om man inte utnyttjar den. Vad gäller eventuella farhågor att vi medEES-avtalet skulle få se flera av de bäst kvalificerade lämna landet kankonstateras att sådana tendenser noterats redan tidigare. Lönespridningen haremellertid ökat i och skattesystemet ändrats. Ökad konkurrenskraft iSverige förutsätter satsningar på utbildning och kompetens. Bättre villkor fördem som satsar på utbildning och kompetensutveckling i är oundvikligaoavsett . Sammanfattningsvis är den gemensammaEES-arbetsmarknaden positiv för den svenska medborgaren liksom för företagarenoch för den svenska ekonomin. Reglerna för den gemensamma arbetsmarknadeninnebär emellertid inte att arbetsmarknadspolitiken samordnas inom EES.Arbetsmarknadspolitiken är inom EES en nationell angelägenhet. kommeralltså att kunna fortsätta bedriva sin egen arbetsmarknadspolitik. Att få tillgång till det samarbete som EG-ländernautvecklat på det arbetsmarknadspolitiska området kommer att bli en fördel förSverige. Samarbetet innefattar olika nätverk för utbyte av erfarenheter,analyser och information om t.ex. allmänna arbetsmarknadspolitiska åtgärder,lokala sysselsättningsinitiativ och insatser för att integrera långtidsarbetslösaoch ungdomar i arbetslivet. Ett fruktbart givande och tagande är att vänta,vilket också är det främsta motivet för avtalet i detta stycke. På det arbetsrättsliga området finns ett fåtalEG-direktiv som också blir del av . a. gäller detta skydd föranställdas rättigheter vid arbetsgivares insolvens och vidföretagsöverlåtelser. Svensk lagstiftning uppfyller dessa bestämmelser ochbehöver därför inte ändras. Området är dock under utveckling i samband med EG:s sociala stadga och det handlingsprogram som presenterat föratt få fram förslag till åtgärder bl.a. på det arbetsrättsliga området. Sålundahar t.ex. förslag väckts om lagstiftning beträffande deltidsarbete samtarbetstider. Allmänt kan sägas att kollektivavtal har väsentligt störrebetydelse i än vad de har haft i . Vidsidan av de utbildnings- och ungdomsfrågor som anknyter till reglerna omarbetskraftens och övriga personers rörlighet är utbildningspolitiken ennationell angelägenhet inom EG och inom ramen för . Hur vi villutforma vår skolpolitik och vår högre utbildning för att klara våra egna behovkommer vi alltså också fortsättningsvis att avgöra själva. Inom EG förekommer emellertid ett mycket intensivtsamarbete på utbildningsområdet som öppnar sig för EFTA-länderna i och med EES- avtalet. Övergången kommer att ske stegvis fram . Till att börja med kommer EFTA-länderna att på jämställd fot med kunna delta i COMETT- och ERASMUS-programmen i vilka redan medverkar. COMETT är ett stort program för samarbete mellan universi tet och företag medan är ett program för samarbete och utbyte mellan universitet och högskolor. EFTA-länderna får också tiUträde till ungdomsutbytesprogrammet Prop. 1991/92:170 "Youth for Europé"från avtalets ikraftträdande. Detsamma gäller EG: s Bilaga 1 organ föryrkesutbildning CEDEFOP, som ligger i . Även annat informationsutbyte, t.ex. rörande utbildningssystemen och utbildningspolitiken inom EES, kommer attinledas . EFTAfår tillträde till övriga utbildningsprogram . Inom EG pågår ett stort arbete medatt strama upp och effektivisera utbildnings- och utbytesprogrammen. Jag villbetona att intresset från svenska företag, universitet och högskolor att deltai EG: s utbildnings- och utbytesprogram är betydande. Jämställdhetmellan kvinnor och män Principenom likabehandling av kvinnor och män är en viktig utgångspunkt för EES-avtaletoch skall tillämpas av de avtalsslutande parterna. EFTA-länderna övertar därförall EG: s lagstiftning på detta område inklusive den om lika lön för kvinnoroch män. För EG:s regelsystem på olika områden redogörs närmare i bilaga 10.Redan här kan dock konstateras att den nya svenska jämställdhetslagen(1991:433) är anpassad till . Avtalet öppnar möjligheter för EFTA-länderna attdelta i samarbete på jämställdhetsområdet. Härigenom banas vägenför ett ömsesidigt erfarenhetsutbyte som gagnar kvinnorna både i och iEG-länderna. Regeringens bedömning av och desseffekter är att de totalt sett kommer att vara till fördel för den svenskaekonomins utveckling. Våra möjligheter att upprätthålla den fullasysselsättningen och öka välfärden blir större med än utan. Dettakommer kvinnorna lika väl som männen till del. Den omständigheten att Sverigehar kommit långt på jämställdhetsområdet av kvinnornatörvärvsarbetar i vårt land som goda möjligheter finns att kombineraförvärvsarbetet med föräldraskap är ett positivt element i den svenskaekonomin. Många visar stort intresse för svenska erfarenheter pådetta område. innebär inte någon harmonisering avskatte-, familje- och socialpolitiken. EG: s nuvarande och kommande regler påjämställdhetsområdet syftar till att lägga fast miniminivåer och hindraralltså inte enskilda medlemsländer att föra en politik med längre gående krav. Arbetsmiljöfrågornautgör en central del av arbetet med att utveckla den sociala dimensionen. övertar och övriga EFTA-länder ett betydande antal direktivpå arbetsmiljöområdet. Det rör sig dels om produktrelateradeharmoniseringsdirektiv, dels om minimidi-rektiv som reglerar förhållanden ellerverksamheten på arbetsplatsen. Produktdirektiven syftar till att fastställa engemensam kravnivå avse ende hälsa och säkerhet och undanröja hinder för den fria 36 vamcirkulationen.Direktiven har i flertalet fall kunnat övertas utan några Prop. särskilda undantags- ellerövergångsregler. För vissa kemiska produkter. bl.a. asbest, haremellertid en övergångsperiod tagits in i avtalet, som innebäratt tills vidare kan hindra att sådana produkter förs in på Vi också kan fortsätta att tillämpa våra strängare a. asbest. Avtalsparterna skall gemensamt se över situationen Avsikten med minimidirektiven är att säkerställa enviss lägsta skyddsnivå på arbetsplatserna för att värna om arbetstagarna ochsamtidigt motverka snedvridande konkurrens. Dessa direktiv innebär inget hinderför enskilda länder att tillämpa strängare regler. I har parterna förbundit sig att strävaefter att förbättra arbetsmiljön, och man uttrycker också en gemensam önskanatt främja högre levnadsstandard och bättre arbetsvillkor inom hela EES. Det gemensamma regelverk som tillskapas och de nyamöjligheter till erfarenhetsutbyte och samarbete i övrigt på arbetsmiljöområdetsom öppnas genom ger oss förutsättningar att medverka i arbetetmed att förbättra arbetsmiljön inom hela den gemensamma EES-arbetsmarknaden. Arbetsmiljöfrågorna behandlas närmare i detföljande av chefen för (bil. Densociala dialogen och den sociala stadgan Densociala dialogen mellan fack och arbetsgivare äger inom EG mm på olika nivåer.Ett viktigt fomm är kommissionens möten med arbetstagare och arbetsgivare påeuropeisk nivå. Ett annat är EG:s ekonomiska och sociala kommitté därnationella representanter för arbetsmarknadens parter träffas. upprättas en rådgivande som skall bestå av medlemmarav EG: s ekonomiska och sociala kommitté och EFTA: s rådgivande kommitté. Deavtalsslutande parterna har också förbundit sig att sträva efter att främjadialogen mellan arbetsgivare och arbetstagare på europeisk nivå. Det kan vidare vara lämpligt att peka på endeklaration som EFTA-länderna gemensamt gjort i samband med avtalet där manställer sig bakom principerna och de grundläggande rättigheterna i den s. "sociala stadga" som elva av EG:s medlemsländer antog år 1989.Deklarationen betonar än en gång vikten av samtidiga ekonomiska och socialaframsteg, av samarbetet med arbetsmarknadens parter och av EFTA-ländernas viljaatt aktivt bidra till utvecklingen av den sociala dimensionen inom EES. Avslutningsvis kan nämnas att avtalet ävenuppmärksammar exempelvis handikappfrågor och de äldres situation som områdenför samarbete mellan avtalsparterna. 6.4 Kapitalrörelser och företagsetablering m. m. Reglernaom rätt till fri etablering inom EES-området utgör en mycket viktig del av EES-avtalet.För att fri etablering skall vara möjlig krävs att 37 kapitalrörelserna mellanländerna helt liberaliseras. Fömtsättningama för Prop. 1991/92: 170 frietablering påverkas också av de regler som gäller för förvärv av företag 1 och fastigheter, och av bolagsrätten. Kapitalliberalisering är en grundläggande faktor iden ökande integrationen på det finansiella och ekonomiska området i Europa.Under 1980-talet har utvecklingen mot en fullständig liberalisering avkapitalrörelserna i intensifierats. Inom beslutades enutvidgning av medlemsländernas liberaliseringsförpliktelser gällandekapitalrörelser. Ett avgörande steg i liberaliserande riktning inomEG togs då EG antog ett direktiv (88/361/EEG) där det fastslogs attåterstående restriktioner för kapitalets rörlighet skulle vara avskaffade föreden . Vid ikraftträdande är därmed kapitalrörelser inomEG praktiskt taget helt liberaliserade. Det kan här påpekas att för vidkommande ärfriheten för kapitalets rörlighet i stort sett förverkligad redan föreEES-avtalet. Detta har skett genom att i princip avskaffadealla ditills gällande valutarestriktioner utom förbudet för privatpersoner attha inlåningskonto i utlandet. Vad gäller denna återstående begränsning har förslagom anpassning av svensk lagstiftning lagts fram (Ds 1992:37Uppgiftsskyldighet om betalningar till och från utlandet, m. För näringslivet innebär kapitalets fria rörlighetöver gränserna att näringsverksamhet kan finansieras lättare. Den ökandekonkurrensen om och tillgången på kapital bör leda till ett mer effektivtutnyttjande av det tillgängliga kapitalet inom EES-området.