prop · GF03102 · 1991-12-31 00:00:00 — Deninternationella utvecklingen innebär stora förändringar i förhållande till denhotbild som rådde för . NATO-doktrinen har förändrats så attkärnvapnens roll minskats - de blir allt mer ett yttersta maktmedel. Demarkbaserade medeldistanskärnvapnen har dragits bort och förstörts i enlighetmed det s.k. , och avtal har träffats mellan och det dåvarandeSovjetunionen om reduktion av de strategiska kärnva- pensfyrkornamed (). Enligt ensidiga beslut tillkännagivna avpresidenterna skall samtliga mark- och sjöbaserade taktiskakärnvapnen dras tillbaka och delar av arsenalerna förstöras. Osäkerhet råderom vem som kontrollerar och kommer att kontrollera det f.d.Sovjetunionens kärnvapen och om de beslutade neddragningarna kan komma tillstånd. Men även om alla aviserade förändringar skulle genomföras fullt utkvarstår ändå mycket befydande vapenarsenaler med allt ifrån taktiska tillstrategiska kärnvapen. FN-kommissionensundersökningar i har avslöjat att landet trots anslutning tillicke-spridningsavtalet (NPT) och trots övervakningsavtal med detinternationella atomenergiorganet (lAEA) kunnat bedriva ett avancerat programför utveckling av egna kärnvapen. Riskerfinns att en kärnvapenanvändning initieras i något desperat läge i en kris-eller krigssituation, genom en kombination av felbedömningar, misstag ochtekniska fel, eller som en följd av att kärnladdningar kommit i händerna påterroristgrupper. Kraftfulla insatser är därför angelägna för att förhindrakärnvapnens spridning. Förhandlingar syftandetill ett totalförbud mot uWeckling, anskaffning, innehav och användning avkemiska stridsmedel pågår vid nedrustningskonferensen iGeneve. Parallellt med detta har och och det dåvarande haftbilaterala förhandlingar om en reducering av sina arsenaler av kemiskastridsmedel. Förhandlingarna resulterade i en överenskommelse, som dock aldrigträdde i kraft. uppges nu ha kontrollen över alla.f.d. Där finns - vilket är avgörande för svensk försvarsplanering -tillräckliga resurser för en selektiv användning i samband med ett storkrig.Till detta kommer att allt fler länder skaffar sig egen C-vapenkapacitet.Utvecklingen av den biotekniska forskningen skapar förutsättningar för attstorskaligt producera kemiska stridsmedel som är mycket giftigare än dagensnervgaser. Bioteknikbaserade vapen kan alltså innebära nya,svårbedömda hot. Konventionenom totalförbud mot biologiska stridsmedel trädde i kraft . Den haremellertid svagheten att den saknar kontroll- och verifikationsprocedurer.Intresset att stärka B-vapenkonventionen har stigit motbakgrund av möjligheterna att med hjälp av bioteknik skräddarsy biologiskastridsmedel med helt nya egenskaper. Regeringenanser mot denna bakgmnd att skyddet mot kärnvapen, biologiska stridsmedel ochkemiska hot skall ha följande allmänna inriktning. Förberedelser skall görasför att skydda oss mot effekterna av kärnvapenkrig i vår omvärld. Därigenomkan konsekvenserna för vår del mildras avsevärt. Våra skyddsåtgärder skall ocksåsyfta till att öka statsmakternas möjligheter att stå emot hot omkärnvapeninsats mot . Om trots allt kärnvapen .skulle sättas in motSverige skall befintliga resurser inom totalförsvaret kunna kraftsamlas tillatt skydda och undsätta befolkningen och bereda de skadade vård. Måleti vad avser skyddet mot kemiska stridsmedel skall vara att ge de väsentligastefunkfionerna inom det svenska totalförsvaret en sådan skyddsnivå, att enangripare inte kan nå stora militära fördelar genom att använda 1991/92:102 Kapitel1 Sådana skyddsåtgärder minskar värdetav och därmed risken för insats av dessa stridsmedel. Skyddet mot biologiska stridsmedel skall syfta till attförsvåra att insatser iörs dolt. Detta skulle som komplement till gällandeinternationella konventioner verka i avhållande syfte. Myndigheterna har i sina programplaner lämnat förslag tillhur skyddet skall kunna förverkligas. Överbefälhavarens planeringsinriktning innebär att ettlångsiktigt program för den enskildes skydd inplaneras liksom åtgärder försnabb och säker C-indikering. Uppgiftsanknutet skydd inplaneras för förband medhög initialeffekt. Översfyrelsen för civil beredskap anger enplaneringsinriktning som innebär att hela civilbefolkningen kommer att hatillgång till andningsskydd vid utgången av /94.Skyddsorganisationen för indikering och varning om A- och C-stridsmedel(radiakskyddsorganisationen) föreslås bli vttedigare integrerad med denfredstida beredskapen mot kärnkraftsolyckor. Det uppgiftsanknutna skyddetföreslås byggas ut i anslutning till riskområden. Den för totalförsvaret gemensamma berednings- ochreferensgruppen för ABC-skydd, vilken leds av , harutgående från den internationella utvecklingen och det uppbyggdaskyddet inom vårt totalförsvar granskat myndigheternas planer och lämnatförslag syftande till att säkerställa inbördes sammanhang ochfunktionssäkerhet hos skyddsåtgärderna. Regeringen kan konstatera att mycket återstår innan ettbalanserat skydd mot kärnvapen, biologiska och kemiska stridsmedel uppnåttsinom totalförsvaret. För den kommande planeringsperioden bör åtgärderna främstkoncentreras till att avhjälpa de väsentligaste bristerna. Härvid skallskyddet mot kemiska stridsmedel tillmätas särskild vikt och den initialaförsvarsförmågan prioriteras. Civilbefolkningen bör få ett skydd för överlevnad vidsidoverkan av kärnvapen, vid utnyttjande av kemiska stridsmedel samt vidförtäckt insats av biologiska stridsmedel. Påbörjade program för att anskaffaandningsskydd för hela civilbefolkningen och personligt grundskydd till allmilitär personal skall fullföljas. Skyddet bör finnas tillgängligt i ett tidigtskede av en konflikt och vid mobilisering av totalförsvarspersonal. Vissa utvalda, viktiga totalförsvarsfunktioner avbefydelse för vår mobilisering och inledande försvarsförmåga skall ges ettuppgiftsanknutet skydd som möjliggör att de kan lösa uppgifter även därC-stridsmedel utnyttjas. Bevakning skall förberedas vid känsliga anläggningarför att försvåra insats och öka risken för att en angripare avslöjas vid försöktill biologisk krigföring. Prioriterade lednings- och informationsfunktionerskall kunna verka även efter en elektromagnetisk puls från kärnvapen. Viktigaresurser för omhändertagande och värd samt en del av räddningstjänstenskrigsorganisation skall ges utrustning och förmåga att verka i radiak- ochC-belagda områden. Gemensamma resurser för indikering och sanering bör skapasför civila totalförsvarsfunktioner. Indikationerna på fortsatta förändringar ihotbilden samt framtida nya Prop.1991/92:102 Kapitel 1 9 1991/92. möjligheter tillskyddsåtgärder gör en fortsatt kvalificerad forskning och en Prop.1991/92:102 bred kunskap angelägen för att dels skapa underlag för framtidaställningsta- Kapitel 1 ganden, dels bidra till uppbyggnaden av ettbalanserat skydd mot kärnvapen, kemiska och biologiska stridsmedel inomtotalförsvaret. Berednings-och referensgruppen för ABC-skydd inomtotalförsvaret bör utnyttjas i detta sammanhang. Möjligheternatill samordning med den fredstida beredskapen mot allvarliga olyckor börtillvaratas. Åtgärder bör därvid vidtas för att på ett bättre sätt än hittillstillvarata effekten av tidigare anskaffad materiel och den kunskap som finns iolika delar av totalförsvaret. 1. godkännerförslaget till ändrad lokalförsörjning för gemen samma myndigheter m.fl. (avsnitt 6.1.2), 2. godkännerriktlinjerna för skyddet inom totalförsvaret mot kärn vapen, biologiska stridsmedel och kemiska hot (avsnitt 6.6). 7 Utvecklingsfrågor och utvecklingsinsatser avtotalförsvaret i ett längre perspektiv Övergången till mål- och resultatstyrning avstatsförvaltningen i dess helhet samt de förslag rörande ledningssystem och nyorganisation för försvarsmakten som behandlas i avsnitt 2.1 förutsätter ettrelativt omfattande arbete med att utveckla styr- och ledningsinstrument,arbetsformer och organisation inom försvarsdepartementets område. Arbetetbör bedrivas dels inom försvarsdepartementet och dels inom myndigheterna,främst inom myndigheten försvarsmakten, myndighetenöverbefälhavaren. Även bör delta i detta utvecklingsarbete. Översiktligtkommer utvecklingsarbetet att bedrivas inom följande huvudområden: Prop.1991/92:102 Kapitel 1 Mål- och resultatsfyrning är det samlingsbegrepp somnumera används för sfyrningen av statsförvaltningen. I KP1987/88:150 bil. 1 FiU 30 rskr. 394 redovisades riktlinjerna för utvecklingsarbetet.I årets Finansplan (1991/92:100 bil. 1) intensifierar regeringen arbetet medatt utveckla mäl- och resultatstyrningen ytterligare. Mäl- och resultatstyrning kännetecknas av att: -statsmakternastyr myndigheternas verksamhet genom att sätta upp mål och krav förverksamheten -målen ochkraven måste utformas på ett sådant sätt att nägon form av uppföljning ärmöjlig -myndigheternafår ökat ansvar för hur verksamheten bedrivs som kraven päredovisning och analys av vilka resultat som uppnås skärps -den sfyrningsom utvecklas måste vara myndighetsspecifik och anpassas till förutsättningarnainom varje verksamhetsområde. Mål- och resultatsfyrning kommer alltså att seolika ut inom skilda verksamhetsområden men basera sig på samma grundläggandesynsätt. Regeringens arbete med att utveckla och förbättraresultatsfyrningen inom försvarsdepartementets verksamhetsområde fortsätter.Utgångspunkten för detta arbete är att statsmakterna formulerar de säkerhets-och försvarspolitiska målen. Utifrån dessa mål - och med beaktande av deekonomiska förutsättningarna - bör regeringen ställa upp mål och krav för denkrigsorganisation som skall finnas. för /92 angav regeringen under varje anslagresultatmål- och krav, samt i särskild bilaga kvanitativa och kvalitativa målför krigsförbanden. I fortsättningen kommer utvecklingsarbetet av regleringsbreven(exklusive den särskilda bilagan) att koncentreras på att i högre grad utvecklaformer för att utttycka resultatmålen i uppföljningsbara och mätbara termer. I överbefälhavarensunderlag års försvarsbeslut (ÖB 92) redovisas utgångspunkter förhur styrningen av försvarsmakten bör utformas. Bl.a. redovisar överbefälhavarenhur formerna för uppdragsstyrning av de gemensamma myndigheterna i huvudprogram5 bör utformas. Regeringen kan i alltväsentligt ansluta sig till den utveckling av uppdragsstyrning somöverbefälhavaren redovisat i programplanen. Utredningen om lednings-och myndighetsorganisationen för försvaret föreslär i delbetänkandetFörsvarsmaktens ledning (SOU 1991:112) att försvarsmaktens behov av produktionoch stödverksamhet från de gemensamma myndigheterna i huvudprogram 5 börstyras med uppdrag från försvarsmakten. I utredningens fortsatta arbete kommerverksamheten vid och styrningen av huvudprogram 5 myndigheterna närmare attbehandlas. Regeringen återkommerdärför till för att närmare redovisaformerna för uppdragssfyrning inom försvarsdepartementets område. 1991/92:102 Kapitel1 Med anledning av deförslag som lämnas i avsnitt 2.1 Försvarsmaktens ledningsorganisation, kommerförsvarsdepartementet att inleda en översyn av de förordningar som reglerarverksamheten inom totalförsvaret. Ekonomistyrning,redovbning och revision I1990 års kompletteringsproposition (1990/91:150 bil 11:12, s. 106-107) bereddesriksdagen tillfälle att ta del av de förändringar av myndigheternas löpandeoch årliga redovisning samt revisionen av denna som genomförs från och /92. Förändringarna gäller för myndigheter som lämnaranslagsframställning enligt budgetförordningen (1989:400). I korthet innebärförändringarna att myndigheternas ledning beslutar om en samlad årsredovisningoch rapporterar till regeringen en gång . Årsredovisningen skall i sinhelhet revideras av . Regeringenutfärdade en förordning om ändring i Totalförsvaretsbudgetförordning (1989:924). Ändringen, som träder i kraft den 1 mars 1992innebär att krav på årsredovisningar införts även för de myndigheter somomfattas av Totalförsvarets budgetförordning. Detta är ett led i regeringenssträvan att undvika särlösningar inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Regeringen kommer således att få en samladredovisning av verksamhetens resultat både i verksamhetsmässiga och ekonomiskatermer. 1991/92:100 (bil.8 s. 68) har regeringen föreslagit attriksrevisionsverket tilldelas resurser för granskning av myndigheternas ärligaresultatredovisningar inom den civila statsförvaltningen. Regeringen hardärefter i ovan nämnda förordning beslutat att myndigheterna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde skall omfattas av motsvarandebestämmelser. granskning skall därför också gällaförsvarets myndigheter. Regeringen avser att återkomma till omeventuella resurser till för denna granskning. Årsredovisningaroch revisionsberättelser blir därmed viktiga delar i resultatstyrningen ochbudgetdialogen mellan regeringen och myndigheterna. Årsredovisningenskall bestå av två delar - en resultatredovisning och ett sammandrag avårsbokslutet med viss komplettering och analys. I enlighet med vad chefen förfinansdepartementet anförde i budgetpropositionen (1991/92:100, bil 1 s. 43)skall revisionsrapporterna överlämnas till regeringen för ställningstagande isamband med höstens budgetberedning inom regeringen. Införandetav årsredovisningar för myndigheterna inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde kräver ett omfattande utvecklingsarbete vid de berördamyndigheterna med att ta fram relevanta resultatmått. Regeringen anser att detär angeläget att myndigheterna bedriver utvecklingsarbetet skyndsamt så att detfaktiska innehållet i årsredovisningarna motsvarar de krav som ställsi gällande förordningar. För att kunna lämna ett fullständigt bokslut med enfullständig tillgångsredovisning krävs vidare att principer förkapitalvärdering av gjorda investeringar läggs fast. Översyn avanslags- och ramkonstruktioner kommer att ske i samband med att den nyamyndigheten försvarsmakten bildas. Ett första steg tas redan budgetåret1992/93 genom att ramanslag införs för flertalet myndigheter inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde (se vidare avsnitt 8.6). Prop.1991/92:102 Kapitel 1 I kompletteringspropositionen 1991 (prop. 1990/91:150 del II, FiU37, rskr. 390) redovisadedåvarande försvarsministern (bilaga 11:3) utgångspunkterna för förnyelsearbetetinom försvarsdepartementets verksamhetsområde samt pågående och planeradeöversynsprojekt. Målsättningen med detta arbete och med det åtgärder sompresenterades var att åtgärderna i allt väsentligt skulle genomföras underförsvarsbeslutperioden. Sammantaget skulle åtgärderna leda till en minskningav den statliga administrationen med . Regeringen har tidigare (avsnitt 2.1) redovisat förslagangående försvarsmaktens ledningsorganisation och de besparingar som följerdär av. 1 detföljande ges en översikt över de utredningar som arbetar inomförsvarsdepartementets område. Regeringen beslutade att tillkalla ensärskild utredare för att göra en översyn av dels ledningsorganisationen påcentral och regional nivå inom totalförsvaret, dels myndighetsstrukturen inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde (dir. 1991:44). Utredningenskall redovisa förslag till en uppgifts- och ansvarsfördelning mellan olikamyndigheter inom verksamhetsområdet. Utredningen skall redovisa konsekvensernaav sammantagna besparingar om ca en tredjedel av nuvarande resursanvändning förledningen i fred. Utredningen skall vidare: - lämna förslag till uppgifter och organisation i krig på central samt pä högre och lägre regionalnivä. -lämna förslagtill totalförsvarets ledningsorganisation på regional nivå, bl.a. behovet avsärskilda militärområden och ledningsstrukturen inom funktionen Civil ledningoch samordning, -överväga vilkauppgifter som skall ligga på överstyrelsen för civil beredskap som ansvarigmyndighet för funktionen Civil ledning och samordning. Utredningen skall även lämna förslag om överbefälhavarensoch försvarsgrenschefernas uppgifter och ansvarsfördelning samt de centralastabernas uppgifter och organisation i fred. Av direktiven framgär vidare att utredningen skall lämnaförslag till en rationell och effektiv myndighetsstruktur förledningsorganisationens fredsverksamhet och stödmyndigheterna. lämnade utredningen ett delbetänkande tillregeringen avseende förslag till uppgifts- och ansvarsfördelning mellanmyndigheterna inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Regeringen hartidigare (avsnitt 2.1) behandlat utredningens förslag och lämnat förslagtill avseende lednings- och strukturfrågor för försvarsmakten istort. Utredningensslutrapport beräknas komma att lämnas till regeringen . Utredningen om forskning och utveckling för totalförsvaret Regeringen beslöt om direktiv (dir.1991:43) till en särskild utredare att göra en översyn av forskning ochutvecklingsarbete för totalförsvaret. utredaren delbetänkandet (SOU 1991:91) Forskning och utveckling förtotalförsvaret - Kartläggning och probleminventering. Regeringen utfärdade den9 tilläggsdirektiv till utredningen. Enligt dessa skall områdetför utredningen utvidgas till att utöver forskning och icke objektbundenutveckling inom totalförsvaret även omfatta den tekniska kompetens ochkapacitet i övrigt som stödjer materielanskaffningsprocessen. Utredningen skallvidare redovisa konsekvenserna av att minska kostnaderna för verksamheten inomdet berörda området med 10, 25 resp . Dessutom skall utredaren närasamverka med och lämna underlag till utredningen om lednings- ochmyndighetsorganisationen för försvaret. Uppdraget skall slutredovisas . Prop.1991/92:102 Kapitel 1 tillsatte regeringen en utredning (FÖ1990:02) om frivillig medverkan i totalförsvaret. Utredarensuppgift är att utreda den del av totalförsvarets personalförsörjning som skergenom medverkan av de frivilliga försvarsorganisationerna. I uppgiften ingårockså att pröva organisationernas roll, uppgifter och ansvar samt frågan om hurverksamheten skall finansieras. Enligtdirektiven skulle utredaren redovisa resultatet av sitt arbete vid utgången avår 1991. Till följd av att förutsättningarna för utredningens arbete ändrats har regeringen beslutat att utredningen skallredovisa sitt resultat Prop. 1991/92:102 . tillsatte regeringen en parlamentariskutredning (Fö 1991:02) om totalförsvarets personalförsörjning genompliktsystem. I proposition om verksamhet och anslag inom totalförsvaret (prop.1990/91:102, FöU 8 rskr. 285) redovisades de närmare motiven för tillsättandetav denna utredning. I utredningsdirektiven anges att syftet är att dels skapagemensamma utgångspunkter för personalförsörjningen för det militära ochcivila försvaret, dels rationellt utnyttja de personella resurserna ochdärigenom uppnå en bättre försvarseffekt. Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbetesenast . 8 Denfinansiella styrningen av totalförsvaret 8.1 Inledning Prop.1991/92:102 Kapitel 1 -priskompensationssystemetförändras för den militära utgiftsramen -genomförandeprisbudgeteringtillämpas inom den militära utgiftsramen -ramanslag införs inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde -kapitalkostnader införs inomden militära utgiftsramen Regeringenhar i årets budgetproposition (bil. 1 kap. 4) lämnat en redogörelse för olikaåtgärder som skall förbättra den finansiella hanteringen inomstatsförvaltningen. Regeringen har vidare i föregående avsnitt redovisat detpågående utvecklingsarbetet inom totalförsvaret. Det finns ytterligare åtgärder,som regeringen kommer att redogöra för i detta avsnitt, vars syfte är attutveckla den finansiella styrningen inom totalförsvaret. Sist i detta avsnittredovisas ekonomiska ramar samt dess omfattning för den kommandeförsvarsbeslutsperioden. En redovisning lämnas av det ekonomiska utfallet förperioden /88 - 1990/91. Viduppräkning av det militära försvarets ekonomiska ram används ett sammanvägtindex som benämns försvarsprisindex (FPI). Sammanvägningen görs med hjälp avolika indexserier. Indexserierna representerar var och en prisutvecklingen inomolika verksamhetsområden. Innehållet i FPI har varierat mellanförsvarsbeslutsperioderna. Nuvarande innehåll infördes i samband med 1987 årsförsvarsbeslut och är följande: Inhemsk försvarsmaterial Importerad försvarsmaterial index över löneutvecklingen för statstjänstemän SCBindex över prisutvecklingen för inom landet tillverkade och försåldaverkstadsvaror SCB index över prisutvecklingen för importerade verkstadsvaror,korrigerat för försvarsimportens större beroende av förändringar i dollarkursen SCBindex över prisutvecklingen för importerade oljeprodukter Konsumentprisindexrensat för prisutvecklingen på oljeprodukter Underden senaste försvarsbeslutsperioden har systemet för priskompensa- Prop.1991/92:102 tion utsatts för viss kritik. Utvecklingen för olika delindex harinte alltid varit Kapitel 1 representativt för den pris- och löneutvecklingsom förekommit inom försvaret. I en rapport från en arbetsgrupp inom 1988 årsförsvarskommitté (SOU 1990:108) redovisas förslag till förändringar. Medutgångspunkt i denna rapport föreslår regeringen att FPI förändras enligtföljande: -index för lönedelen ersätts medett försvarsspecifikt löneindex som mäter löneutvecklingen för tjänstemän inomtotalförsvarets militära del. Index skall omfatta centralt slutna avtal inomdetta område. -index för inhemskförsvarsmateriel ersätts med ett faktorprisindex med en lönedel (baserad på SCBarbetskostnadsindex för verkstadsindustrin) och en insatsvamdel (baserad på SCBindex för prisutvecklingen på verkstadsvaror försålda inom landet) samt enfast del som ger uttryck för ett krav på produktivitetsutveckling. Dennasammansättning speglar den indexsammansättning som ingår i försvarets kontraktmed inhemsk industri. -index för importeradförsvarsmateriel behålls, men korrigeringen för dollarkursen förenklas. -ett nytt delindex införs förbyggkostnader. -index för övriga kostnaderersätts med nettoprisindex rensat för prisutvecklingen på oljeprodukter. Inomnuvarande FPI har en övergång från konsumentprisindex rensat för oljeprodukter tillnettoprisindex rensat för oljeprodukter skett redan innevarande budgetår.Anledningen till denna övergång är främst att statliga myndigheter numerabudgeterar och redovisar sina anslag exklusive mervärdesskatt. Regeringensföreslag till förändrat FPI får då följande innehåll: Löner Försvarsspecifikt löneindex. Inhemskförsvarsmaterial Ett sammanvägt faktorprisindex av SCBarbetskraftsindex för verkstadsindustrin, SCB index för verkstadsvarorförsålda inom landet samt en fast del. Importeradförsvarsmaterial SCB index över prisutvecklingen förimporterade verkstadsvaror med en förenklad korrektion för förändringar idollarkursen. Oljeprodukter SCB index över prisutvecklingen övrigt Nettoprisindex rensat för prisut- Deolika delfaktorernas vikter kommer vid behov att omprövas av rege ringen. Vid bedömning av delfaktorernas vikter kommer hänsyn tas till en anslagsvis viktning som summeras till totala FPI samt den fördelning som 137 redovisas i myndigheternasutfall från närmast föregående verksamhetsår. De komponenter som ingårinom delindex för inhemsk försvarsmateriel Prop. 1991/92:102 anser regeringendock skall vara fasta under hela försvarsbeslutsperioden. Regeringenavser övergå till budgetering i genomförandepris för den militära utgiftsramenfr.o.m. Således är anslagen här beräknade i bedömtgenomförandeprisläge för samtliga myndigheter under fjärde huvudtiteln. Systemetmed genomförandeprisbudgetering, som tillämpas inom övriga statsförsvaltningen,kan beskrivas enligt följande. Myndigheternatilldelas medel i ett av regeringen bedömt prisläge för ge-nomförandeäret.Beräkningen görs i under budgetarbetet. Uppräkning sker förlöner med hänsyn till senast ingångna centrala avtal, för övriga kostnader påbasis av innevarande års tilldelade medel som uppräknas med den faktiskakostnadsutvecklingen under föregående budgetår och för lokaler med kändalokalkostnader. Merutgifter (ramanslag) eller överskridanden (förslagsanslag)för löneökningar med hänsyn till centralt ingångna avtal medges under budgetåret. Dettainnebär att uppräkningen/kompensationen för förväntad kostnadsutveckling skeri förväg under budgetarbetet för nästkommande budgetår.