prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Påfyllnaden uppgår tih 562 milj. USdollar varav OECD-ländema svarar för 375 milj., OPEC-ländema för 124 milj. och u-länderaa för 63 milj. US dollar. Uppgörelsen bygger dels på bördefördelning mellanOECD- och OPEC-länder-na med 60%respektive , dels på ett nytt element där OECD-ländema också förbunditsig att tillskjuta det belopp som u-länderaa bidrar med. Om man därtiU lägger de frivilliga bidragen, som huvudsakligen kommer från i-länderaa, har den ursprangligabördefördelningen mellan OECD- ochOPEC-länderaa avsevärt förändrats. Vissa omfördelningar av bidragen inomOECD-kretsen har medfört att andel, som uppgår till 140 milj. kr., harökat till 3,av den totala påfyllnaden. beräknas förhandlingar inledasom en fjärde finansi-eU påfyllnad för . Dådiskussioner skall föras om IFADsframtida organisation och finansiella straktur är det svårt att föratse när påfyllnadsförhandlingama skallvara avslutade. Med utgångspunkt i en bibehållen svensk procentandel ipåfyllnaden, beräknar jag ett belopp om 60 milj. kr. för /93. Budgetåret1991/92 355 000000 Budgetåret1992/93 381 000000 förpalestinaflyktingar (UNRWA) 146 000 000 FN:s flyktingkommissarie() 235 000000 FNs hjälporganisation för palestinaflyktingar (UNR WA) "Intifadan", dvs. detpalestinska upproret på de ockuperade områdena, går in på sitt Qärde år. Den ekonomiskaaktiviteten i de ockuperade områdena har sedan intifadans början gått kraftigt tillbaka och medfört en allt svårare ekonomisk situation för befolkningen. Allt färre palestinier får möjlighet att arbeta i . Alltfler palestinier som varit självför sörjande har tvingats att söka bistånd från UNRWA. Situationen har ytterligare förvärrats av krisen i Mellanöstera och de minskade pen- ningöverföringama från palestinier som arbetat i och . Ett stort antal palestinier, som varit bosatta i , har under det 123 tvingats återvändatill regionen. En del av dessa tvingas förlita Prop. 1991/92:100 sig på hjälpgenom UNRWA. Sammanlagt bistår UNRWA 2,5 miljoner Bil. Denna situationställer ökade krav på UNRWA i dess arbete för de palestinska flyktingama i regionen. UNRWA beräknar medelsbehovet för till 277 milj. US dollar fördet reguljära programmet, vilket skall jämföras med budget på 254milj. Ökad belastning på UNRWAs hälso-, sjukvårds- ochsocialhjälpsprogram, behov av fler skolor, UNRWAs insatser för strandsattapersoner i samt allmänna kostnadsökningar har medfört attUNRWAs totala utgifter och behov av ytterligare resurser ökat. Jag föreslåratt reguljära bidrag till UNRWA höjs med 6 milj.kr. till 146 milj.kr.för /93. FNs flyktingkommissarie () UNHCRhar till uppgift att lämna rättsligt skydd och materiellt bistånd till flyktingar.Under sina har organisationen bistått ca 28 miljoner flyktingar. harantalet flyktingar i världen fördubblats från 8,5 miljoner till 17miljoner. UNHCRs bidrag har normak legat på drygt 500 milj.US dollar . 1 slutet av 1989drabbades UNHCR av en finansiell kris, som var enförtroendekris, vilket ledde till den dåvarande flyktingkommissariens avgång. Förtroendet har därefter återställtsefter ett intensivt arbete inom exekutivkommittén. Detta arbete har inneburiten effektivisering av verksamheten genom organisationsförändringar ochnerskämingar av personal. Under detsenaste året, präglat av flyktingkatastrofer i världen, har behoven avUNHCRs verksamhet kommit att utökas dramatiskt. Bidragen uppgår tillca 850 milj. US dollar. haraktivt medverkat i i syfte att förbättra organisationensmöjlighet att utveckla det intemationella flyktingarbetet och bl. a. verkat för en breddning av bidragsgivningen.Sverige har särskilt bevakat deintemationella skyddsfrågoma och frågan om en bättre samordning avinteraationella flyktinginsatser. När det gäller att stärka UNHCRskatastrofteredskap, har ett långsiktigt samarbete inletts med genomStatens . Numerärtsett är den afganska flyktingsituationen i och fortfarande den mest omfattande trots att en lösning skymtas genom repatriering och lokal integrering. Underden har flyktingka tastroferna i Hora blivit alltmer akuta. Nya flyktingar harbehov av hjälp som ett stort antal återvändande får hjälp. Framtiden för liberianska flyktingar i angränsande länder är oviss. Lösningar på en del långvariga flyktingsituationer kankomma att ske genom omfattande repatrieringar . I gäller det , Mo zambique och . 1 , föratom , öppnar sig möjlighe terna i , och . Liksom vad gäller centralameri kanska flyktingar kommer stödet föråtervändande flyktingar att ges inom ramen för ett utvecklingsinriktat bistånd. Detta kommer att kräva stora 124 UNHCRs budget reguljära program uppgår till Prop. 1991/92:100 372 milj. USdollar. Däratöver kommer kostnaden för särskilda flykting- Bil. 4 program somkommer att ligga på samma nivå som . /92 uppgår det reguljära svenskabidraget till UNHCR till 215 milj.kr. har dessutom sammanlagt172 milj.kr. från andra anslag utbetalats till UNHCR för katastrofinsatser ibl. a. Hora och Mellersta Östera.Sverige är den tredje största bidragsgivande nation till UNHCR, efterUSA och . Med hänsyntill att UNHCRs verksamhet har utökats väsentligt är det angeläget att det svenska bidraget höjs. Detreguljära bidraget bör kunna användas flexibelt av UNHCR för att täckabåde reguljära programkostnader och särskilda program. Jag föreslår attSveriges reguljära bidrag till UNHCR höjs med 20 milj. kr. till 235 milj. kr.för /93. Budgetåret1991/92 185 000000 Budgetåret1992/93 196 000000 Internationellafarailjeplanerings- federationen (IPPF) 96 000000 /GATTsinternationella handelscentrum (ITC) 23 000000 FN:s narkotikaprograra (UNDCP) och annan narkotikabekämpning 58 000 000 19 000000 Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) Jaghar i tidigare avsnitt pekat på den vikt jag fäster vid insatser påbefolkningsområdet. Av särskild betydelse är det arbete som utförs av enskildaorganisationer. Internationella familjeplaneringsfederationen IPPF är en sådan global organisation bestående avnationella familjeplaneringsorganisationer. Detta innebär bl.a. attfederationens biståndsprogram genomförs medaktivt lokalt deltagande. Efterfrågan på IPPFs medverkan i det interaationella utvecklingssamarbetetpå befolkningsområdet är stor. IPPFsamarbetar också aktivt med FNs befolkningsfond UNFPA. bidrag till IPPF är det näst största av elva nationers bidragoch utgör av IPPFs totala inkomster . Användningen av det svenska bidraget, som uppgår till 90 milj.kr., regleras genom avtal mellan SIDAoch IPPF. Jag föreslår att bidrag till IPPF höjs med 6 milj.kr. till 96 milj. kr. för /93. /GATTs internationella handelscenlrum (ITC) nc är FN-systemets centrala organ förhandelsfrämjande åtgärder och har som huvuduppgift att stödja u-ländernapå utrikeshandelns område. erhåller sina finansiella resurserdels från och för den Prop. 1991/92:100 administrativa budgeten,dels från UNDP och enskilda bidragsgivare som Bil. 4 i huvudsak öronmärkt sina bidrag för särskilda projekt. hartraditionellt varit den störste enskilde bidragsgivaren till ITC. Under innevarandebudgetår uppgår det svenska bidraget till 22 milj. kr. varav 2 milj.kr. Styrelsen för interaationeUt näringslivsbistånd () har getts det samordnandeansvaret för beredning ochuppföljning av de projektmedel som ställer till ITCsförfogande. Däratöver lämnar SIDA särskilt stöd till ITC-projekt i svenskaprogramländer. För att stärkaverksamheten och minska andelen öronmärkta bidrag pågår en diskussion inom ITC om dess framtida straktur och organisation.Ett svenskt förslag om inrättandet av en rådgivande kommitté för bättre styraing av verksamheten och etablerandet av englobal bidragsfond har behandlats i en särskild arbetsgrapp, som iprincip kunnat enas om en rekommendation till ITCs beslutande organ att inrättaen fond och en kommitté. /93 föreslår jag ett bidrag till ITC om 23 milj. kr. FNs program Jor kontroll av beroendeframkallande medel (UNDCP) och annannarkotikabekämpning UNDCPär ett nytt narkotikaprogram under FNs generalsekreterare, som sekretariatsfunktioner, forskning samt hela den operativa verksamheten (tidigareUNFDAC). Programmet bedriver sin verksamhet i narkotikaproducerandeländer, främst i samt ochKaribien, men även i och Mellanöstera. I samarbete med dessa länders regeringar söker programmet bekämpa den illegala odlingen, produktionen, handeln ochkonsumtionen av narkotiska och psykotropa droger. Bl.a. söker manåstadkomma en övergång från odling av narkotiska växter som kokabuskar ochopiumvallmo till andra grödor. Föratom bistånd tilllandsbygdsutvecklingsprojekt lämnar UNDCPstöd till förebyggande verksamhet, vård av missbrakare och till uppbyggnad avrättsväsendet. UNDCP spelar däratöver en aktiv roll i det europeiskasamarbetet på narkotikaområdet i syfte att komma till rätta mednarkotikatrafiken genom "". Samarbetet är inriktat på enförbättring av gränsövervakningen mellan de berörda länderaa. Det normbildandearbetet inom programmet finansieras genom FNs reguljärabudget. Den operativa verksamheten finansieras på frivillig väg. tillhör UNDCPs störstabidragsgivare. De svenska bidragen har främst avsett integreradlandsbygdsutveckling, med möjligheter till nyainkomstbringande aktiviteter samt förebyggande insatser och vård av missbrakare. Budgetåret1991/92 avsattes 55 milj.kr. till UNDCPs operativa verksamhet iutvecklingsländer. Pågrand av den aUt allvarligare narkotikasituationen i världen, föreslår jag ett bidrag till den interaationella narkotikabekämpningen för budget /93 på 58 milj.kr för insatser i utvecklingsländer. UNDCP bör vara på samma nivå somför innevarande budgetår. 1991/92:100 digt bör det finnas möjlighet att ge ett stöd tillWHOs globala program mot Bil. 4 alkohol och droger. Intemationellasjöfartsuniversitetet, som är beläget i , drivs i den internationella sjöfartsorganisationens (IMO)regi. ger högre utbildning på sjöfartsområdet tih personer som isina hemländer är sysselsatta inom sjöfart och hamnadministration.Dessa verksamheter kännetecknas av en alltmer avancerad teknisk utveckling. kompletterar de regionalautbildningscentra som finns i en radu-länder. har ca 500 studeranden utexaminerats. är en av största bidragsgivare. /93 föreslår jag ett svenskt bidrag om 19 milj. kr. Budgetåret1991/92 335 179000 Budgetåret1992/93 418 147000 Multilaterala biträdandeexperter 62 000000 U-länderaasnaturresurser är tillräckliga för att ge tredje världens befolkningar en tryggad försörjning. Genom fattigdom ochdärav följande misshushållning hotas emellertid många naturresursbasoch miljö av utarmning ochförstörelse. Det är angeläget att kraftfulla insatser sätts in för att avvärjadessa hot som riskerar själva granden för u-ländernasutveckling. En förbättring av miljösituationen och naturresurshållningen i u-länderaa måste främst komma till ståndinom ramen för en nationell politik som främjar ekonomisk utveckling ochbekämpar fattigdomen. En sådanpolitik i u-ländema bör stödjas genom ett utökat utvecklingssamarbetemed i-ländema. verkaraktivt för att beslut om ett ökat utvecklingssamarbete med u-länderaa blir en central del i det handlingsprogram som FNs konferensom miljö och utveckling skall anta ijuni 1992. har beredskap att deltai intemationella insatser med rimlig bördefördelning på miljöområdetsom konferensen kan komma att besluta eller rekommendera. Föratom stödfrån i-länderaa för att bidra till en allmän ekonomisk utveckling och bekämpning av fattigdomen behövs på miljöområdet dessutom olika riktade stödinsatser. Det behövssärskilt bistånd för att u-ländema skall kunna delta i globala åtgärdsprogram.Vidare behövs riktade biståndsinsatserinom sådana enskilda miljöområden som u-ländema särskilt prioriterar. De interaationella förhandlingaraa om enavveckling av produktion och användning av ozonnedbrytande ämnen, det s.k. Montrealprotokollet, 127 En fond föratt finansiera u-länderaas deltagande i Prop. 1991/92:100 avvecklingsprogrammethar upprättats. Det svenska bidraget tih denna Bil. 4 fond uppgår /93 till ca 6,5 milj. kr. och lämnas via dennaanslagspost. påbörjade den globala miljöfonden(GEF) sin verksamhet. Fonden finansierar insatser inom ,och med syfte att angripa globalamiljöproblem. Det svenska bidraget till fonden uppgår /93 tillca 65 milj.kr. och lämnas via denna anslagspost. SIDA bereder under /92 inom ramenför detta anslag insatser om totalt42 milj. kr. för stöd till olika interaationella organisationersmiljöarbete i u-ländema, bl.a. stödet till . Jag föratser även /93 beredning av en delav anslaget på detta sätt. För att möta de ovan redovisade behoven avinsatser inom multilateralt bistånd och mot bakgrand av att en särskildberedskap bör finnas för att regeringenskall kunna verka för och delta i det utvidgade och förstärkta intemationellasamarbetet med u-länderaa som FNs konferens om miljö och utveckling bör leda till, föreslår jag att anslaget för särskilda multilaterala miljöinsatser höjs från 125 milj.kr. för /93. Under delposten Övriga insatserfinansieras bidrag till ett stort antal organisationer, program, seminarier ochandra intemationella aktiviteter som främjar interaationell samverkan ochutveckling. Extra insatser genom interaationellaorganisationer kan av en rad olika skäl visa sig vara angelägna underpågående budgetår. Under denna anslagspost medges ett visst utrymme för attmöta sådana behov. Under andraanslagsposter redovisas beräknade anslag för vissa organisationer. Iblandkan det av förhandlingstekniska skäl vara svårt eller olämpligt att på förhandbestämma det svenska bidraget. I andra situationer råder faktisk osäkerhet omstorlek och tidpunkt för ett eventuellt kommande svenska bidrag. I sådana fahkan delposten Övriga insatser utnyttjas. har FNs fredsbevarande operationerhaft ökade inslag av återappbyggnadsåtgärderoch insatser för att få igång civil förvaltning och demokratisering. Dessacivila insatser i samband med FNs arbete för fred och återappbyggnad spelar enavgörande roll för att möjliggöra långsiktig utveckling. För /93beräknar jag att medel inklusive ingående ointecknad reservation intillett belopp om 150 milj.kr. skall kunna utnyttjas för sådana insatser. Vidare utgår under denna delpost återkommandebidrag till vissa internationellaorganisationer som bedriver en angelägen verksamhet men där beloppen ärrelativt blygsamma. Under /93 räknar jag med bidrag till bl. () arbetar efter de principer som nedlagts i Genéve-konventioneraa. ICRCs arbete omfattar skydd och bistånd till krigsfångar och civila internerade, efterforskning av saknade personer, förmedling avfamiljemeddelanden samt informationsspridning 128 om Genéve-konventioneraa ochnumera också materiellt bistånd till nöd- Prop. 1991/92:100 lidande. /92 utgår ett organisationsstöd om 8 milj. kr. Genom FNs boende- och bebyggelsecenter (HABITAT)ges stöd till teknisk biståndsverksamhet i . Verksamheten skallmedverka till förbättradmobilisering av u-länderaas egna resurser till boende- och bebyggelseåtgärderoch till främjande av en allmän förbättring av boendemiljön. HABITAT harmandat att beakta den dimensionen i det allmänna miljöarbetet med särskild inriktning på FNs konferens om miljö och utveckling. Arbetet koncentrerar sig tillatt möta behoven för de mest utsatta grapperaa i storstadsområden. 1ljuset av den snabbt tilltagande urbaniseringeni utvecklingsländeraa är det angeläget att förstärka insatseraa på boendeområdet, med en fortsatt inriktningpå de fattigas boendemiljö i slumområden. Under budgetåret1991/92 uppgick det svenska stödet tillHABlTATs tekniska biståndsverksamhet till 5 milj.kr. Jag föratser fortsatt svensktstöd. FNs utvecklingsfond för kvinnor (UNIFEM) syftartih att stärka kvinnors delaktigheti utvecklingsprocessen genom att särskilt stärka kvinnors tillgång till utbildning, krediter, marknader,information och teknologi. /92 uppgick det svenskabidraget till UNIFEM till 4 milj. kr. Organisationens viktiga roll ochframgångsrika arbete motiverar ett fortsatt stöd till fonden. /92 gavs ett bidrag om 500 000 kr.till Interaationella forsknings- utveckling (INSTRAW). bör bibehålla sitt stöd på ungefar sammanivå under /93. IPDC är UNESCOs biståndsprogram förkommunikationsutveckling. Det har till huvuduppgift att genom mediautveckling iu-ländema främja läskunnighet,vetenskapligt och kulturellt informationsutbyte samt kunskapsöverföring.Jag räknar med fortsatt stöd. höll FN en världskonferens med tematutbildning för alla. Jag räknarfortsatt med bidrag för vissa punktinsatser i det uppföljningsarbetesom inletts världen över för att initiera arbetet med att nå det uppsatta målet: att utrota analfabetismen framtiU . För /93 beräknas även behov avmedel för intemationellt handikappbistånd. SIDA har under det gångnaåret ansvarat för beredning och uppföljningav vissa multilaterala handikappinsatser. Jag föratser ett liknandeförfarande för att förstärka särskilda handikappinsatser. Övriga multilaterala insatser bör integreras i den reguljärabudgeten för respektive organisation. Som jag pekade på ovan bör det finnas utrymmeunder denna anslagspost för ettsvenskt stöd till förberedelsearbetetinför FNs befolkningskonferens1994. Ett sådant stöd bör bl. a. innefatta insatser för att säkerställa u-landsdeltagandei förberedelsearbetet. Avtalet om denGemensamma fonden för råvaror upprättades , men trädde i kraft först . Fonden är uppbyggd av två s.k. konton, varav det första skall finansieralagerhållning inom ramen för interaationella råvaraavtal och det andra finansiera åtgärder för attför bättra den långsiktiga utvecklingen ochmarknadsbetingelseraa för de en- '29 9 1991/92. skilda råvaroraa, genom t exforskning och utveckling, produktivitetsför- Prop. 1991/92:100 bättringar,marknadsföring och vidareförädling. Fondens sekretariat är Bil. 4 förlagt tillAmsterdam. För det första kontot var reguljärabidrag ca 15 milj. kr. Dessa medel har utbetalats i tre delposter. För det andrakontot föreslår jag för /93 ett bidrag om 8 milj. kr. Genom teknisktbistånd från bl.a. har u-länderaas deltagande i de multilateralahandelsförhandlingarna, den s.k. Uraguayrandan inom , underlättats. Vissaorganisationer arbetar med att stödja u-länderaas ansträngningar att få ökadavsättning för sin produktion. Dessa och vissa andra handelsrelaterade åtgärderbelastar delposten. Extra bidragtill studier och utredningar som bedrivs i intemationella organisationer och som bedöms som angelägnafinansieras över delposten. Stödtill olika organisationer och fonder som verkar för förbättrat intemationelltsamarbete anslås också under denna delpost. a. lämnas bidrag till Societyfor Intemational Development (SID), stiftelsen och nord/sydcenter. fortsätter sitt arbetemed särskilda forskningsprogramavseende med inriktning på bl. , utveckling och förändring av landsbygd samtmänniskors situation och överlevnadsmöjligheteri områden som drabbats av torkkatastrofer. Programmen har fått ökat stöd frånövriga nordiska länder. Det svenska bidraget finansieras under denna delpost.Även medel för del av de gemensamt nordisktfinansierade tjänsterna belastar delposten. Jag har också beräknat medel för delar av institutets verksamhet såsompublikationsverksamhet, seminarier och resestipendieprogram. Institutetsförvaltningskostander finansieras med medel under anslaget C 7.Nordiska afrikainstitutet. kommer under delposten atterhålla medel för personal- ochadministrationskostnader i samband med att FN-stipendiater tas emot iSverige. Från delposten kommer även bidrag att ges tillsvenska information om det multilateralautvecklingssamarbetet. Bidrag för erforderliga uppföljningsinsatser tillNordiska belastar delposten. Den statliga stiftelsen sin verksamhet till största delen genom försäljning avUNICEF-produkter men behöver statligt stödför att säkerställa bas och kontinuitet i arbetet. Kommittén bedriverinformationsverksamhet och medverkar i det svenska stödet till ochsamarbetet med . Kommittén är engagerad i den svenska uppföljningen av barakonventionen och avden deklaration och handlingsplan som antogs vid toppmötet för bam. 1november 1990 träffades överenskommelse mellan , , Afrikanska och bilaterala givare om att upprät ta en fond för kapacitetsbyggande iAfrika. har en representant i fondens styrelse. Syftet med fondensverksamhet är att förstärka de afri kanska ländernas kapacitet vad gäller ekonomisk analys och ekonomisk- politiskt ledarskap. Detta ska främst ske genom uppbyggnad av selektivt '30 utvalda nationella och regionala institutioner samt genomstöd till de Prop. 1991/92:100 myndigheter som ansvarar för den ekonomiskapolitiken. 4 utfast ettbidrag tih fonden med 33 milj. kr. att inbetalas under budgetåren 1991/92-94/95.Den andra inbetalningen om 8,25 milj.kr. kommer att verkställas /93. Mot bakgrand av vad jag ovan redovisat samt medhänsyn tagen till ingående ointecknad reservation beräknar jag medelsbehovetunder delposten Övriga insatser fill 201,147 milj.kr. under budgetåret1992/93. Muhilaterala biträdande experter m. m. Anslagspostenutnyttjas främst för rekrytering, utbildning och finansiering av ca 100 biträdandeexperter och Junior Professional Officers (JPOs) inom interaationella organisationer, främst FN-systemet. Tjänstgöringenkan ske såväl i falt som vid huvudkontor. Vidare finansieras ett antal tjänster genom FN:s volontärprogram (UNV).Möjlighet ges också för kortare tids anställning av återvändandeexperter för att ge möjlighet till återföringav deras erfarenheter till svenska biståndsorgan. De som rekryteras erbjuds möjlighet till arbete ien interaationell organisation undertvå till . Fördelningen avtjänster på organisation och geografisktområde fastställs i samråd mellan UD och SIDA. Biträdande experter och volontärer utgör enviktig resurs för biståndet. De har efter sin intemationellatjänstgöring en djupare förståelse för utvecklingsfrågoroch den multilaterala rollen och dess arbetsformer. Ett antal av dessa personerhar, efter sin tjänstgöringstid, rekryterats till arbete inom FN ellerinom annan biståndsverksamhet. Vidare föreslår jag att vissa FN-organ gesmöjligheten att rekrytera biträdandeexperter, och volontärer från med svensk finansiering. Det är angeläget att även pådetta sätt ges möjlighet att utveckla sin resursbas. En mindre del av anslagsposten ställs tillförfogande för universitet och institutioner i . Medlen användsför s.k. (MFS) ocherbjuder studenter möjligheten att i fält studera utvecklingsfrågorförknippade med det multilaterala samarbetet. bör en förstärkning avSIDAs kapacitet för rekrytering av svenskar till tjänstgöring i intemationellaorganisationer medges. Jag förordar att 62 milj. kr. avsätts föranslagsposten Multilaterala biträdande experter. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännade riktlinjer för mukilateralt utvecklingssamarbete, som jag har förordat i detföregående, 2.godkänna de gjorda utfästelsersomjag angivit i det föregående, 3.bemyndiga regeringen att göra de utfästelser, åtaganden och utbetalningar som jag häratöver har föreslagit i detföregående, 4.till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för budgetåret 1311992/93 anvisa ett reservationsanslag på 3 . Bilateralt utvecklingssamarbete Prop. 1991/92: ioo 4 Det svenska bilaterala biståndet har nått enbetydande omfattning och mångfald. Det har kommit att omfatta alk fler länder,ändamål och samarbetsformer. Den del av biståndet som går utanförlandramaraa har vuxit snabbt. SIDA anger isin anslagsframställning att andelen landramspro-grammerat bistånd sjönkmellan budgetåren 1983/84 och 1990/91 från till av C 2-anslaget. Dettotala svenska biståndet till programländerna är avsevärt större änlandramaraa. En allt större del av biståndet lämnas som katastroföistånd,regionala insatser, demokratifrämjande och humanitärtbistånd eller som stöd genom enskilda organisationer. Särskilt stöd utgår också till skuldlättnader och strakturanpassning. BITS,SAREC och förstärkerbredden och mångfalden i biståndet. Denna utveckling ställer allt högre krav på helhetssyn, samordning och klarrollfördelning mellan de olika aktöreraa.