prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — att till Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för /93 anvisaett förslagsanslag på . I.övriga ändamål Prop. 1991/92: lOO S I 1.Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon 1990/91 Utgift 14 777000 1991/92Anslag 15 000000 1992/93Förslag 10000000 ' redovisat under sjunde huvudtiteln, anslagetG 2. Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon (prop. 1990/91:100 bil. Enligt lagen (1960:603) om bidrag till vissahandikappade ägare av motorfordon, som upphävts vid utgången av september 1988men som tillämpas övergångsvis i vissa fall, utgår bidrag tillsådana handikappade motorfordonsägaresom har ett gällande beslut om befrielse från åriig vägtrafikskatt. Bidragen motsvararskattekostnaderna för viss mängd bensinsom för ägare av bil uppgår till och för ägare av motorcykel till250 liter . Bidragen betalas iefterskott för budgetår. Ärenden om bidrag handläggs avriksskatteverket. En ny form avbilstöd för handikappade som börjat tillämpas medför att utbetalningarna på detta anslag minskar successivt.För /93 beräknar jag kostnaderna för bidrag enligt detta anslagtill . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift O 1991/92Anslag 1000 1992/93Förslag 1000 'redovisat under sjunde huvudtiteln, anslaget G 3. Exportkreditbidrag(prop. 1990/91:100 bil. Från detta anslagbekostas exportkreditbidrag enligt lagen (1978:401) om exportkreditstöd. En förutsättning för att exportkreditstöd skallkomrna i fråga är bl. a. att exportkreditavtalet ingåtts före utgången av . Ansökan om stöd görs i första hand hos exportkreditnämnden. Nämnden prövar om de allmänna förutsättningarna för stödföreligger. Stödet kan ges i form av antingen ett avdrag vidinkomsttaxeringen eller ett skattefritt bidrag. Bi drag ges bara om avdraget inte kanutnyttjas skattemässigt. Ansökan om utbetalning av bidrag skall göras hos senast efter det att exportföretagets taxeringar för beskattningsåret har vunnit laga kraft. Ril 8 Under de år möjlighet funnits tillexportkreditbidrag har endast ett fåtal ansökningarkommit in till . Då någon prognos för budgetåret1992/93 inte låter sig göras föreslår att anslaget tas upp medI . Någontillförlitlig beräkning av medelsbehovet under detta anslag är inte möjligatt göra. Ett av skälen till detta är att yrkandena om bidrag är beroende av taxeringsutfallet. Med hänsyn tillosäkerheten om vilket medelsbehovsom kan bli aktuellt förordar jag att anslaget förs upp med ett formellt beloppav . också i statsbudgeten för /93. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillExportkreditbidrag för /93 anvisa ett förslagsanslag påI . I 3.Kostnader för vissa nämnder m.m.' 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag ' redovisat dels under sjunde huvudtiteln,anslagen G I.Bidrag till vissa internationella byråer och organisationer m.m. ochG 4. Kostnader för vissa nämnder (prop.1990/91: 100, bil. 9), dels undertrettonde huvudtiteln, anslaget C 7. Kostnader för vissa nämnder m.m.(prop. 1990/91:100 bil. Fr. o. m. /93 är anslaget undertrettonde huvudtiteln . Kostnader för vissa nämnder m.m. sammanslagetmed de under under sjunde huvudtitelnuppförda anslagen G I. Bidrag till vissa internationella byråer och organisationer m. m och G 4. Kostnaderför vissa nämnder. Från anslagetbetalas kostnader i regel arvoden till ledamöter och ersättare m. m. för statstjänstenämnden (såvitt avserstatsverket), statens tjänstebostadsnämnd,statens trygghetsnämnd, skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor, , statensansvarsnämnd, offentliga sektorns särskilda nämnd, statsförvaltningens centralaförslagsnämnd, offentliga arbetsgivares samarbetsnämnd (såvitt avserstatsverket), statens tjänstepensions- ochgrupplivnämnd, pensionsfrågor, statens utlandslönenämnd,, statens chefslöne-nämnd, , statens krigsförsäkringsnämnd och statenskrigs-skadenämnd. Från anslaget betalas även bidrag tillnordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Jag har samrått med statsrådet vidberäkningen av medels behoven för statens krigförsäkringsnämnd, statens krigsskadenämnd och i fråga om bidrag till nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillKostnader Jor vis.sa nämnder tn. för /93 anvisa ettförslagsanslag på . Prop: 1991/92:100 Bil.S 1990/91 Utgift 3 328 765 1991/92Anslag 4078000 1991/92Anslag exkl. 1992/93Förslag 4 377000 'redovisat under andra huvudtiteln, (prop. 1990/91:100, bil. har till uppgift att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentligredovisning. Nämndenbestår av en ordförande och tio andra ledamöter. Nämndens kanslifunktionfullgörs av finansinspektionen. Beräknadändring 1992/93 lönekostnader) Lokalkostnader mervärdeskatt ./.165 000 (-H 134000) -Hl 98 000 Bokföringsnämndenskanslifunktion fullgörs av finansinspektionen. Vissa besparingar börkunna göras genom denna samordning. Även när det gäller nämndens funktion att utveckla god redovisningssed kan samordningsvinster uppnås. Sammanslagningen kandock under /93 medföra behov av en allmän genomgång avde föreskrifter som bankinspektionen,försäkringsinspektionen och bokföringsnämnden utfärdat påredovisningsområdet. Även efter bildandet av god redovisningssed(redovisningsrådet) har nämnden arbetat med frågor om uppföljning och utveckling av årsredovisningspraxis i frågorsom också berör publika företag. Verksamheten kommer i fortsättningen attkoncentreras på frågor om löpanderedovisning och bokslutsfrågor, som inte främst berör börsföretag och andrastörre bolag, normer för ADB-system för redovisning samt uppföljning av börsföretagens redovisningar.Nämnden räknar med att arbetet med att utforma normer påredovisningsområdet volymmässigt kommer att bli minst lika omfattande . Inteheller arbetet Prop. 1991/92; 100 med frågor om tillämpningen avlagstiftningen på redovisningsområdet Bil. 8 eller arbetet med remissvarkommer att förändras väsentligt under kommande budgetår. Ett område som kanförutses kräva betydande insatser är analys av internationellredovisningsstandard och behovet av anpassning av svenska redovisningsnormertill denna standard. föreslår att anslaget /93 räknas upp med för ökade hyreskostnader. m. /93 förs anslaget för bokföringsnämnden över till huvudtitel. En kommitté meduppgift att göra en översyn avredovisningslagstiftningen har tillkallats (dir. 1991:71). Kommittén skall bl.a. överväga vilka principer som bör gälla för sådankompletterande regelgivning som sker genom rekommendationer av olika expertorganpå redovisningsområdet. Det kan t.ex.diskuteras på vilket sätt redovisningsrådets bildande påverkarbokföringsnämndens funktion inom området. De åtgärder som kommittén kankomma att föreslå i detta hänseendepåverkar dock inte bokföringsnämndens resursbehov för budgetåret1992/93. Rationaliseringsavdraget med en enprocentig återföring av avdraget börtillämpas på nämnden. Medhänvisning till sammanställningenhemställer jag att regeringen föreslår att tillBokföringsnämnden för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 385 700000 Reservation 23 912227 1991/92Anslag 411 128 000 1992/93Förslag 511 173000 'redovisat under elfte huvudtiteln, anslagen El. Stödtill idrotten och E2. Stöd tillidrottens forskning och utveckling m. m. 1990/91:100, bil. Vidare överförs från trettonde huvudtiteln del avanslaget F4. Bidrag till folkrörelserna. Ovan under utgift och anslag redovisas de tidigare anslagen El. Anslaget används för bidrag till () för den verksamhet som bedrivs av förbundet och till förbundet anslutnaorganisa tioner. Från anslaget lämnas också bidrag till vissa utanför RF stående organisationer och till motionsverksamhet för studerande vid kårorterna. För anslagets användning gäller de av1970 års riksdag beslutade riktlinjer na för organisationsstöd till idrotten (prop. 1970:79, SU122, rskr. Från anslaget lämnas vidare bidrag tillriksanläggningar för den samlade idrottsrörelsens behov samt bidrag till mindre föreningsanläggningar för idrott och friluftsliv. Sådana bidrag lämnas enligt de riktlinjer somfast- 128 ställts av (prop.1970:79, JoU33, rskr. 239, prop. 1979/80:100 Prop. 1991/92; 100 bil. l3,KrU30,rskr. 377 och prop. 1989/90:100 bil. 13, s. 81, KrU 15, rskr. 8 161) samt vissa av regeringen angivna villkor,vilkagrundarsigpå nämnda riktlinjer. Därutöver lämnas från detta anslag bidrag tilllokal ungdomsverksamhet på idrottens område (prop. 1989/90:100 bil. 13, s. 80,KrU 15, rskr. Vidare lämnasfrån detta anslag bidrag till RF som stöd för den forskning och utveckling m.m. som bedrivs av förbundet. För anslagets användning gäller de avriksdagen beslutade riktlinjerna för statens stöd till forskning och utveckling m.m. inom idrotten (prop. 1989/90:110, bil. 13, s. 82, KrU 15, rskr. 161 samt prop.1989/90:90, s. 398, KrU23, rskr. Idrottenerbjuder miljoner människor i glädje, gemenskap och en hälsosam och meningsfull fritidssysselsättning. 1idrottsrörelsen fostras hundratusentals ungdomar i samarbete,demokratiska spelregler, hänsyn och respekt för medmänniskor. På så sätt äridrottsrörelsen för många unga människor i en skola för livet. EnligtRF:s stadgar skall idrott utformas och organiseras så, att den i någon formblir tillgänglig för alla och kan ge utövaren tillfredsställelse med hänsyn till vars och ens värderingar. Uppskattningsvis lägger idrottens ca 500000 ideella ledare tillsammans ner 135 milj.timmar på att leda svensk ungdom i lokala idrottsorganisationer runt omi landet. Ansträngningar har gjortsför att utjämna de kostnadsskillnader som följer av olika förutsättningar att delta i organiseradidrottsverksamhet i olika delar av landet. Speciella satsningar har genomförtsför att förbättra kvinnors villkor iidrotten. Särskilda insatser har gjorts för att öppna idrottsrörelsen för handikappadeoch invandrargrapper som ännu inte fullt ut kunnat tillgodogöra sig idrottensverksamhetsutbud. Vid () antogs enprioritering av tre områden för idrottsrörelsen . Dessa var stärk idrottenstrovärdighet, förbättra idrottens Jörutsättningar och stärk idrottens internationella agerande. a. ett uttalande om att idrottens vilja är att regeringen inte börha ombudsplatser i riksidrottsstyrelsen. Styrelsen fick i uppdrag attförutsättningslöst diskutera olika alternativ med företrädare förregeringen samt att återkomma vid 1993 årsriksidrottsmöte med förslag. Vidare uttalade en önskan att statens stödtill idrottens forskning i ökad utsträckning bör tillföras Centrum föridrottsforskning. En viss självfinansiering är enligt RF ennödvändighet för hela idrottsrörelsen.Graden av självfinansiering har ökat och uppgår nu i genomsnitt till . En tredjedel avser interna avgifter av olika slag, exempelvisavgifter för tävlingsdeltagande, kurser eller konferenser samt medlemsavgifter.Sponsorintäkter och reklamavtal svarade förra verksamhetsåret för av specialidrottsförbundensegenfinansiering. För föreningarna har traditionellt lotterier ochspel utgjort en viktig inkomstkälla. RF anser dock att idrottens möjligheter att finansiera sin 129 9 1991/92. verksamhetpå detta sätt olyckligtvis har försämrats . Ett Prop.1991/92; 100 undantag utgör bingospel, där den sammanlagda omsättningenunder år Bil. 8 ökade , bl.a. som en följd av de lättnader somtidigare beslutats av . Enligt RF medför den av beslutadeskattereformen även fortsättningsvis en tung belastning på föreningarnas ochförbundens ekonomi. Främst rör detsig om fördyringar av resor, mat och logi, som en följd av den breddade basenför mervärdeskatt. Här utgör merkostnaderna en fara inte minst för barn-och ungdomsverksamheten. Vidare menar RF att vissaidrotter drabbats speciellt hårt genom att hyra av vissa anläggningar belagtsmed mervärdeskatt. Sammanlagt begär RF mot bakgrund i detta, ytterligare 355milj. som kompensation för skatteomläggningens kostnadseffekter påföreningsnivå. RF:s anslagsframställan uppgår sammanlagt till 1208,7 milj. kr. och omfattar i sina huvuddrag fyra utgiftsområden. RFbegär 506,5 milj. kr. som stöd till idrottens organisationer, 14 milj. kr. som stöd tillutveckling av riksanläggningar ochföreningsbyggda anläggningar, 18,2 milj. kr. som stöd till Sverigesdeltagande i och i samt 670 milj. kr. som stöd till lokala organisationer. Sammantaget innebäranslagsframställan ett ökat statsanslag med 732,6 milj. kr. eller 153,. För specialidrottslörbunden (SF) inriktas denplanerade verksamheten /93 främst på att stärka idrottensfinansiering och det ideella ledarskapet, isyfte att utveckla barn- och ungdomsidrotten, att öka jämställdheten och attutveckla föreningsarbetet. SF begär särskilda medel för att att uppnå"en fullständig resekostnadsutjämning inom idrotten" och att ge alla,oavsett ålder, kön eller specialintressen, möjlighet att på lika villkor tävla i organiserad form. Speciellainsatser för att stärka rekryteringenoch utbildningen av ideella ledare prioriteras. Idrotten internationaliseras alltmer. Mängder avbeslut, som i grunden påverkar svenskidrott, fattas på internationell nivå. RF understryker att den svenskarepresentationen i internationella förbunds styrelser behöverförstärkas. Detta bidrar bl.a. tillatt öka möjligheter att erhålla värdskap för internationellaidrottsevenemang. ansökan om medlemskap i ökar möjligheterna försvensk idrott att agera i . För de utanför RF stående organisationerna begärRF 41,1 milj. kr. RF har valt att redovisa även dessa organisationersanslagsframställningar i sin helhet. För uppförande, tillbyggnad eller upprustning avmindre idrottsanläggningar som ägsav idrottsförening kan bidrag lämnas av RF. Bidragen skall vara av betydelseför anläggningarnas tillkomst och varje beslut om bidrag prövas utifrån sökandens investerings- ochdriftskalkyler. RF har vidare begärt rnedel för fortsattupprustning av idrottens riksanläggning i . RF begär sammanlagt 24,5 milj. kr. som stöd tillidrottens forskning och utveckling m. m. RF menar att kampen mot dopningmissbruket är en av idrottsrörelsens prioriterade arbetsområden. De viktigaste områden RF 130 vill prioritera är dels enutbyggnad av dopninglaboratoriet vid Prop. 1991/92: 100 sjukhus, dels en antidopningkampanj riktad tilltonårsgrupperna. Ungefär4 milj. människor i vårt land utövar aktivt någon form av idrott ellermotion. Med sina över 2 milj. medlemmar är idrottsrörelsen vårt lands största ideella folkrörelse. Inomidrottsrörelsen aktiveras fler ungdomar än inom någon annanfolkrörelse. Gemenskapen i idrottsföreningen är av stor vikt för mångamänniskor över hela landet. Idrottsrörelsens förmåga att engagera medborgare iidrottsaktiviteter, social verksamhet och idemokratiska beslutsprocesser spelar en viktig roll i utvecklingen av detsvenska samhället. Enligt min mening innebär bl.a. dessa förhållanden att detär angeläget för det allmänna att på olika sätt stödja idrottsrörelsens verksamhet. Idrottsrörelsens frihet och oberoende utgör enväsentlig del för dess funktion somen ideell och demokratisk folkrörelse. Mot denna bakgrund bör inte regeringen utse representanter iriksidrottsstyrelsen. Jag välkomnar det uttalande som gjort idenna fråga. Med anledning av mittprincipiella ställningstagande kommer jag att föreslå regeringen att inte tillsätta några ombud för regeringen iriksidrottsstyrelsen i samband med att mandatperioden går ut för deombud som den tidigare regeringen utsett. Deintressen regeringens ledamöter haft att företräda i styrelsen, får tillgodoses på annat sätt.Jag avser att återkomma till detta i ett senare sammanhang. Som jag framhållit tidigare är det angeläget fördet allmänna att stödja idrottsrörelsens verksamhet. För att stärka dess frihet och oberoende är det viktigt att stärka idrottsrörelsensmöjligheter till egenfinansiering. ideellaorganisationernas andel av spelmarknaden har minskat. Dess nettointäkterefter olika skatter och andra kostnader har ej heller utvecklats som voreönskvärt. Förutom den uppräkning av stödet till idrottensomjag föreslår, genomförs skattesänkningar som minskaridrottsrörelsens kostnader mednärmare 70 milj. kr. 1 samband med ställningstagande till de utredningarsom berör lotteriverksamhet och spelmarknaden i stort bör möjligheterna att bereda de ideellaorganisationerna ökat utrymme särskilt beaktas. Det är också naturiigt att enviss del av AB Tipstjänsts överskott överförs till idrotten med tanke påatt AB Tipstjänsts spel till stor del baseraspå idrottsevenemang. Jag återkommer senare till denna fråga. Så långt det ärmöjligt bör administrativa uppgifter begränsas för de ideellt verkande ledarna, då dessa uppgifter ofta upplevs sombyråkratiska och krångliga. Mot denbakgrunden föreslår jag att den övre gränsen för skattefria tävlingspriser höjs till I . 1 det följande redovisar jag med anledning av detta förslag tilländring i kommunalskattelagen. Den sammantagna ökningen av det ekonomiskautrymmet för idrottsrö relsen under /93 blirgenom mitt förslag följande: 131 Prop.1991/92; 100 * Sänkt mervärdeskatt ca . * Del av Tipstjänstsöverskott ca . Totaltförbättras således idrottsrörelsens ekonomi med drygt 108 milj. kr. för /93. Sänkningen av mervärdeskattenträder i kraft . Det innebär att idrottens kostnaderredan under innevarande budgetår minskar med ca 34 milj. kr. A n slagets Jo rdel n i ng Denroll som RF har i fördelningen av statens stöd till idrotten förutsätter attnödvändiga prioriteringar redovisas. RF har vid årets anslagsframställning valt att överlämna SF:s och de utanför RFstående organisationernas anslagsframställningar utan eget yttrande. RF hardärmed överiämnat till regeringen att göra erforderliga prioriteringar. En fråga som får allt större vikt ärfolkhälsoarbetet. Idrottens betydelse för människors allsidiga rekreation ärstor. RF har vid prioriterat detta arbete. RF börprioritera insatser för att aktivera handikappade. Idrottens betydelse irehabilitering av handikappade är av stor vikt.Idrotten spelar en stor roll i arbetet med att integrera invandrare i det svenskasamhället. beslut att öka ansträngningarna för att rekrytera ungdomar till idrottens beslutande församlingar ser jag som ett mycket viktigt steg för att ta vara påungdomens vilja och skaparkraft. Jag delar också RF:s uppfattning attdet är angeläget att engagera fler kvinnorsom aktiva och som ledare samt i de beslutande församlingarna. Jag vill peka på betydelsen av den informationsom begärt att få utförligtoch samlat redovisad, om hur anslaget fördelas mellan idrott som utövas av mänrespektive kvinnor. Under anslaget har medel beräknats för dessaändamål. Elitidrotten är en liten men betydelsfull del avdet totala idrottsutbudet. Den tilldrar sig stor massmedialuppmärksamhet och bidrar i betydande omfattningtill medborgarnas upplevelser ochsamhörighet på olika nivåer. Den ärockså synnerligen betydelsefull för att väcka och bredda intresset för motion och fysisk fostran. Det är en fråga förRF och dess specialförbund att med stöd av anslaget sörja för att erforderligtstöd till elitidrotten ges. Jag vill liksomRF framhålla den stora vikten av de ideeUt arbetande ledarnas insatser för idrottenoch samhället i stort. Det är därför angeläget att ledarna ges bra utbildningsmöjligheter. Jag vill här särskih peka pådet , arbete som utförs inom ramen för idrottens eget studieförbund(). Insatser för barn och ungdomar är en viktig delav idrottsrörelsens verksamhet. Idrottsrörelsen aktiverar ett stort antal barn och ungdomar. Det lokala aktivitetsstödet är av storbetydelse för den lokala idrotten och dess möjlighet att aktivera ungdomar. Under /91 genom fördes mer än 6,7 miljoner bidragsberättigade aktiviteter av föreningar som erhåller bidrag under detta anslag.Riksdagen har gett regeringen i uppdrag att utforma nya regler för det statliga stödet till lokalungdoms- 132 verksamhet efter förslag frånidrottsrörelsen. De nya reglerna gäller Prop. 1991/92; 100 fr.o.m. den Ijuli 1991. För innevarande budgetår har 182 milj. kr. 8 anvisatsunder denna del av anslaget. Jag har beaktat idrottsrörelsens önskemål omförstärkning av detta bidrag. Vid utarbetande av förslag till fördelningen av medel till destuderandes motionsverksamhetförutsätts att RF vid förslag till fördelningen av stödet har nära kontakt med FörenadeStudentkårer (SFS). Det är angeläget att det finns förutsättningaratt utöva idrott i hela vårt land. Genom de långa avstånden försvårasmöjligheten för idrottsutövande ifrämst norra . har fattat beslut om attspecial-idrottsförbunden genom olika åtgärder skall medverka till att skapaförutsättningar för idrott på likavillkor över hela landet. Jag vill understryka betydelsen av att så skeroch jag har beräknat medel för detta inom anslaget. beslutade att stärka idrottensinternationella agerande och att verka för ett enat idrotts-Europa och för enutveckling av idrotten på dess egna villkor och på demokratiska grander. RFpekar också på betydelsen av att svenskar ges förutsättningar att åta siginternationella förtroendeuppdrag på idrottens område. Jag delar RF:suppfattning att detta är av stor betydelse för den svenska idrottsrörelsen. Jagser positivt på att RF arbetar för att stärka möjligheter att erhållavärdskap för internationellaidrottsevenemang. I samband rned förberedelserna för ett svenskt medlemskap i vill jag understrykavikten av att den svenska idrottsrörelsennära följer utvecklingen i de frågor som är av betydelse för idrotten. Jag har beräknat medel för deltagande och i . Det är av stort värde att de lokala föreningarnages möjlighet att uppföra anläggningarav olika slag. För att stimulera till och möjliggöra detta finns , det underdetta anslag särskilda stödet till s. k. mindre anläggningar. Detta stöd får användas för uppförande, köp,tillbyggnad eller upprustning av mindre idrottsanläggning som ägs avidrottsförening, enligt de riktlinjer som faststälb (prop.1979/80:100, s. 166-167, KrU30, rskr. Jag vill erinra om attidrottsorganisationer även kan ansöka om medelur allmänna arvsfonden till ungdomslokaler,klubbstugor och dylikt. bidrog fonden med ca 2,2 milj.kr. för sådana ändamål. Jag har inomanslaget beräknat medel för stödet till mindre anläggningarliksom till den fortsattaupprustningen av Lillsveds Gymas-tikfolkhögskola. Det ankommer på RF attinom.ramen för anslaget tillgodose detta. Den särskilda anslagsposten Stöd till idrottensforskning och utveckling m.m. föreslås upphöra och medlen för dettaändamål anvisas i stället under förevarandeanslag. Detta möjliggör för riksidrottsstyrelsen att friare inomanslaget prioritera dessa frågor. Enligt RF är idrottsrörelsens resurser påantidopningområdet otillräckliga för att RF skall kunna fullfölja sinaambitioner i kampen mot dopning. Forsknings- och utvecklingsarbetet är av storbetydelse för att idrotten skall kunna fortsätta att utvecklas på ett positivt sätt. Det gäller såväl från 133 folkhälsosynpunkt som från rentidrottslig synpunkt. Jag ser förstärkta Prop. 1991/92; 100 insatser påidrottsutbildningens område och en mera långsiktig kunskaps- Bil. 8uppbyggnad inom idrottsforskningen som betydelsefulla förutsättningar förutvecklingen av svensk idrott. Medel för grundforskning anvisas bl. a. underanslagen till forskningsråden under åttondehuvudtiteln. Det förevarande anslaget skall därför ses som komplement till denforskning som kan erhålla anslag från forskningsråden samt de satsningar som gjorts och kan komma att göras genom inrättande av nya professurer med inriktning påidrott vid landets högskolor. För det kommande budgetåret vill RF arbeta medatt stimulera insatser kring idrottens vitala frågor. RF villprioritera produktion av mer lättillgänglig forskningsinformation föridrottens tränare och aktiva. Jag finner denna prioritering angelägen. Det är av intresse med en bred spridningav idrottsforskningens resultat. Jagutgår från att diskussionen mellan Idrottens forskningsråd och Centrurri för idrottsforskning om en närmare samordningav verksamheten leder till ettpositivt resultat. Vidare finns under åttondehuvudtiteln medel beräknat för att tillgodose behovet av samordning ochinformation vid .