prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till (13 512 000+1368 000=) . Jag hemställer att regeringenföreslår 25. att tillArkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92:100 Bil. Arkivet för ljudoch bild: Insamlingsverksamhet m.m. Reservation* 369 205 Från anslagetbekostas dels arkivets för ljud och bild () förvärv av äldre ljud- ochbildmaterial samt andra ljud- och bildupptagningar som införlivar i sinasamlingar, dels materielunderhåll och ersättningsanskaffning av vissapparatur. För prisomräkning beräknar jag 28 000kr. Jag hemställer att regeringenföreslår 25. att till Arkivet för ljud och bild: Insamlingsverksamhet m.m. för budgetåret1992/93 anvisa ett reservationsanslag på . Reservation*I 263 871 ()har enligt förordningen (1988:1200) med instruktion för institutet till uppgiftatt bedriva och främja forskning samt mät- och registreringsverksamhet inomområdet rymdfysik. IRF bedriver verksamhet i , , , Lyckseleoch och skall vidare inom sitt verksamhetsområde medverka i forskarutbildningsom anordnas vid universiteten i och . Förlöne- och prisomräkning beräknar jag . Jag har beräknat 9 961 000kr. för institutets hyreskostnader /93. Prop.1991/92:100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår 26. att till för budgetåret1992/93 anvisa ett reservationsanslag på . 1990/91 Utgift 14 354 201 1991/92 Anslag 21700 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 21 394 000 1992/93 Förslag 23 221000 Institutet skall enligt förordningen (1988:734) medinstruktion för för fysik bedriva forskning ochutbildning inom atomfysik i vid bemärkelse, särskilt den acceleratorbaseradeatom-, kärn- och elementarpartikelfysiken med angränsande områden. Ienlighet med proposition om forskning har jag beräknat en förstärkningom . Förpris- och löneomräkning beräknar jag . Jaghemställer att regeringen föreslår 27. att till för fysik /93 anvisa ett reservationsanslag på . Reservation*7 646 857 Från anslaget bestrids vissa kostnader för planeringoch genomföran- Prop. 1991/92:100 de av svensk polarforskningsverksamhet i och . Genomtilläggsbudget I (prop. 1991/92:25 bil.7, UbU 7, rskr. 87) har för /92 anvisats ytterligare 14 000 000kr. till polarforskning till följdav att en väsentlig del av kostnaderna för den svenska polarforskningsverksamhetenuppstår under innevarande budgetår, bl.a. genom en expedition i Isbrytaren . Till följd härav kommer i regleringsbrev för budgetåret1992/93 att föreskrivas att en del av anslaget inte får disponeras. Förpris- och löneomräkning beräknar jag . Jaghemställer att regeringen föreslår 28. att till Polarforskning för /93anvisa ett reservationsanslag på . Vissa bidrag till forskningsverksamhet 1990/91 Utgift 27 931000 1991/92 Anslag 30 165 000 1992/93 Förslag 32 325 000 Under anslaget beräknas de statliga bidragen tillVetenskapsakademien, de i och samt det svenskaforskningsinstitutet i . Anslagspost 1991/92 Beräknad ändring Bidragtill Vetenskaps 25 162 000 + 1 696 000 Bidrag till svenska instituteti 3 610 000 + 408 000 instituteti 972 000 + 39 000 Bidragtill i 421 000 + 17 000 Summa 30 165 000 + 2 160 000 Anslagsframställningar har avlämnats avVetenskapsakademien, i , i ochSvenska forskningsinstitutet i . Föredragandens överväganden Prop.1991/92:100 Sekretariatet för detinternationella (Global Change) är förlagt tillVetenskapsakademien. Vissa av kostnaderna för sekretariatet anvisasinnevarande budgetår, som jag närmare redovisat vid min anmälan av anslaget E10. Temaorienterad forskning, över detta anslag. Hanteringen av medlenförenklas om samtliga medel fr.o.m. /93 anvisas över förevarandeanslag (+ ). När professor , som upprätthåller uppdragetsom direktör för projektet återgår till sin professur skall medel motsvarandelönekostnaderna för hans tjänst överföras till i . Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till (30 165 000 + 2160 000 = ) . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen 29. att tillVbsa bidrag till forskningsverksamhet (ör /93 anvisa ett reservationsanslag på . Prop.1991/92:100 Bil.9 () är enligtförordningen (1988:502) med instruktion för centrala centralförvaltningsmyndighet för studiesociala frågor. Delegationen för utländskastuderande handlägger frågor rörande utländska studerandes principiella rätttill svenskt studiestöd. Fr.o.m. fullgör CSN även vissauppgifter i samband med lån tillhemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Kostnaderna härförbetalas ur anslag under elfte huvudtiteln. Från anslaget betalas även kostnaderna förportoavgifter till postverket samt avgifter till kronofogdemyndigheter ochtingsrätter för inkassoverksamhet. 1991/92 Beräknad ändring 1992/93 237966 000 +22 011000 147266 000 +2 711000 av utgifterna under anslaget rör administration av och informationom vuxensludiestöden och täcks av medel från utbildningsavgiften. 13Riksdagen 1991/92. 1.Pris- och löneomräkning sker iregeringskansliet. 2.CSN anmäler förändringar ochkomplettering av verksamhetsinriktning samt för den administrativa ochorganisatoriska utvecklingen /93. Återstående besparingskrav för perioden /91 - 1992/93, , skall infrias under /93. () redovisar i sinanslagsframställning erfarenheter av det nyastudiemedelssystemet. CSN konstaterar därvid atl -antalet beslut om studiemedel förstudier i har ökat med drygt 15 000 ärenden eller /91, -antalet beslut om studiemedel förstudier utomlands har ökat med ca 1 500 ärenden eller under budgetåret1990/91. Även antalet telefonsamtal och brev med förfrågningar om villkoren förstudier och ekonomiskt stöd vid studier utomlands har ökat kraftigt, -ärendeökningen inomåterbetalningsområdet har fortsatt, likaså antalet telefon- ochbrevförfrågningar. T.ex. har antalet telefonförfrågningar ökat med ca 50 000eller och antalet brevförfrågningar med ca 2 000 eller . Antaletansökningar om anstånd med återbetalningen har ökat med ca 13 000 eller . För att möta de ökade krav som ställs pååterbetalningsområdet har CSN fortsatt sitt tidigare påbörjade åtgärdsprogram.De viktigaste åtgärderna har varit omlokalisering av ärendehandläggningen frånCSN till länskanslierna. Omlokaliseringen beräknas vara slutförd under hösten1991 då återbetalningsuppgifter överförs tillkanslierna i och . CSN har även inrättat en ny kundserviceenhetvid CSN. Telefonväxlarna har bytts ut. CSN gör den bedömningen alt, trots devidtagna åtgärderna, önskad servicenivå inom återbetalningsområdet ännu intehar uppnåtts. Den önskade nivån bör dock kunna uppnås under innevarandebudgetår. Handläggningstider och service inom övrig verksamhet är däremot påen hög nivå. Den av beslutade förändringen av denstudiesociala organisationen (prop. 1989/90:100 bil. 10, SfU 14, rskr. 202)fortsätter planenligt. Sålunda handläggs samtliga studiestödsformer vidkanslierna i , , , , , , ,, , , , samt . Vid övriga kanslier skerhandläggning av vissa studiemedelsärenden vid sidan av kansliets reguljäraverksamhet. Vad gäller ekonomin konstaterar CSN i sin anslagsframställning att myndigheten iprincip har en balanserad ekonomi vid ingången till /92. Detinnebär att den bekymmersamma ekonomiska situation som gällde vid början /91 i allt väsentligthar tillrättalagts. Visserligen redovisas ett balanserat underskott med ca 4 milj.kr., men i detbeloppet inryms bl.a. balanserade skulder för Prop. 1991/92:100 ADB-driften. Den avsevärt förbättrade ekonomin har uppstått genom Bil. 9 ökadeinkomster, förändrade kostnadsavtal, reducerade ADB-kostnader samt inte minstgenom ett omfattande besparings- och rationaliseringsarbete. Jag har funnit det vara angeläget att ge denna relativtomfattande redogörelse för den nu aktuella arbetssituationen inomstudiestödsorganisationen. Jag gör den bedömningen att CSN har uppnått ettgott verksamhetsresultat och lagt en god grundför fortsatta förbättringar. Under anslaget har jag gjort löneomräkning med hänsyntill träffade avtal samt sedvanlig prisomräkning med sammanlagt 14 666 000 kr.Enligt vad finansministern redovisat i bilaga 1 (avsnitt 9) om beräkning avlönekostnadspålägg har jag beräknat ett lönekostnadspålägg om . Jag harminskat anslaget med . som utgör återbetalning av gjordainvesteringar. Jag har vidare minskat anslaget med . som motsvarardet besparingskrav som åligger CSN . Regeringen har i propositionen (1991/92:76) om vissaförändringar av myndighetsstrukturen inom högskole- och studiestödsområdenam.m. bl.a. föreslagit att studiemedelsnämnderna och vuxenutbildningsnämndernaläggs ned fr.o.m. /93. Den föreslagna åtgärden medger enbesparing under detta anslag på 5,0 milj.kr. under nästa budgetår. Nedläggningen av de berörda nämnderna föranlederföljande ändringar i studiestödslagen (1973:349). 1 kap. 6a § och 8 kap. 21 §bör upphävas. 1 kap. 6 §, 3 kap. 16 §, 4 kap. 37 §, 6 kap. 6 § och 8 kap. 23 §bör ändras. Vidare bör ändringar göras i 4 § lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa samt i 3 kap. lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter. För finansiering av investeringar i ADB- ochkommunikationsutrustning beräknas CSN för /93 ta upp lån iriksgäldskontoret (RGK) på högst 13,2 milj.kr. Av detta belopp beräknas 5,7milj.kr. användas för lösen av återstående kapitalskuld hos statskontoret förADB-utrustning som anskaffats t.o.m. innevarande budgetår. utgörsav bemyndigande att ta upp lån i RGK. Den sammanlagda belastningen på anslaget beräknar jagtill , en ökning med . Mina förslag till lagändringar fmns samlade underanslaget F 4. Jag beräknar slutligen kostnaderna för administrationenav vuxenstudiestöden till 45,4 milj.kr. Dessa medel bör tillföras anslaget avde medel som tillfaller statsverket genom inkomsterna från utbildningsavgiften. Jaghemställer att regeringen föreslår att av demedel som tillfaller staten genomutbildningsavgiften för /93 används för att delvis finansieraanslaget, 2.till Centrala studiestödsnämndenm.m. för /93 anvisa ett ramanslag på . 1990/91 Utgift 2 673 993 526 1991/92 Anslag 2 688 400 000 1992/93 Förslag 2 331335 000 Från anslaget betalas utgifter enligt 3 kap.studiestödslagen (1973:349) för studiehjälp i form av studiebidrag,inackorderingstillägg och extra tillägg samt enligt 3, 4 och 7 kap. samma lagför studiehjälp, studiemedel och särskilt vuxenstudiestöd i form avresekostnadsersättning. Vidare betalas från anslaget enligt särskildförordning (CSNFS 1983:17) ersättning till svenska elever utomlands för dagligaresor. Iregeringens direktiv för centrala () anslagsframställningför budgetåren 1990/91 - 1992/93 har nämnden getts i uppdrag att göra en översynav studiehjälpssystemet. Översynsarbetet redovisas i en särskild rapportsom bifogats årets anslagsframställning. Nämnden har gjort en analys av måluppfyllelsen avstudiehjälpssystemet och av omgivande samhällssystem, som familje- ochsocialpolitik. De studier som CSN gjort, tyder på att det främst är andrafaktorer än studiestödet som är avgörande för ungdomars val av utbildning ochval mellan utbildning och andra sysselsättningar. Studiehjälpens utbildningspolitiskabetydelse har minskat och den har fått en alltstarkare familjepolitisk roll under de som gått sedan systemet infördes.I sina förslag till förändringar av studiestödet till ungdomar i gymnasial utbildning har CSN lagt särskild viktvid effektivitet, regelförenklingar och service. CSN anser att studiehjälpens huvudmål börvara att - tillsammans med andra familjepolitiska stöd - bistå föräldrarna ideras skyldighet att stå för barnens grundläggande utbildning i gymnasieskolan.Föräldrarnas underhållsskyldighet är utgångspunkten vid en diskussion om detansvar som vilar på stat och kommun. Vidare anser nämnden att ungdomar bör gesen grundläggande gymnasial utbildning utan skuldsättning samt att detekonomiska stödet bör anpassas till förändringar på skolområdet, främst tillden nya gymnasieskolan. dåre eftersträva en samordningmellan studiehjälpen och andra familje- Prop. 1991/92:100 politiska stöd.För studiehjälpssystemet bör höga krav ställas på service Bil. 9 till eleveroch föräldrar och reglerna bör göras enklare. Slutligen menar nämnden attförändringsförslagen bör rymmas inom oförändrade ekonomiska ramar. Nämnden föreslåratt de nuvarande stödformerna extra tillägg och studielån avskaffas. Stödet till inkomstsvaga familjer med ungdomar i gymnasial utbildning bör i stället ges i form avbostadsbidrag. Föräldrarnas underhållsskyldighet bör gälla för alla barnupp lill . Det generella studiebidraget bör även i framliden vara ettstatligt stöd och ges till alla ungdomar som tas in i gymnasial utbildning.Stödet bör kallasungdomsstudiebidrag. CSN föreslår att bidraget, som ,beloppsmässigt samordnas med detallmänna barnbidraget. Ungdomsstudiebidraget bör alltid betalas ut till eleven själv och bör som utgå utan ansökan samt föreslås utgå under årets allamånader. Den som avslutar sin utbildning under den första hälften av en månadbör dock få ungdomsstudiebidrag med ett halvt månadsbelopp. Bidraget böralla få som följer ett nationellt program i gymnasieskolan och dessutom vidstudier på individuella program på minst halvlid. Utländska medborgare föreslås få rätt lill ungdomsstudiebidrag om de är folkbokförda i . Studerande som bor utomlands med sina föräldrarskall ha rätt till ungdomsstudiebidrag om vistelsen beräknas vara högstett eller i vissa fall högst . Dessaelever bör kunna få ett tillägg till bidraget för inackorderingskostnader eller resor lill och från skolan. Bidragetbör dessutom kunna utgå studier i utiandei vid t.ex.high-school, vilket inte är möjligt med nuvarande regler.Resekostnadsersättning för elever med studiehjälp, som studerar vid statensskolor för vuxna bör avskaffas, eftersom kommunerna numera har ansvaret förungdomarnas resor. Nämnden föreslår attändringarna införs , men att extra tillägg skall kunnages övergångsvis för . CSN beräknarutgiften för ungdomsstudiebidrag för studier i och ulomlands till 2 622,4milj.kr. För tillägg lillbidraget för utlandsstuderandeberäknas kostnaden lill 2,8 milj.kr. och för övergångsreglerna om extra tillägg till25,9 milj.kr. Nämnden beräknar kostnaderna förresekostnadsersättning för studerande vidstatens skolor för vuxna till 4 milj.kr. nästa budgetår och föreslår alt anslagsposten flyttas från anslagetF 2. Studiehjälp m.m. lill F 6.Bidrag till vissa sludiesocialaändamål. Totalt beräknar CSN för studiehjälputgiften till 2 655,1 /93, vilket är en minskning jämfört med innevarande årsanslag med 33,3 milj.kr. Utgiften för studiebidrag ökar på grund av flerstuderande och högre belopp, mentotalkostnaden beräknas ändå minska, främst eftersom inackorderingstilläggetuppbörden . Om de föreslagnaförändringarna i studiehjäljissystemet inte genomförs ,föreslår CSN både högre belopp och inkomslgrän-ser för det extra tillägget.Nämnden föreslår i så fall att det ekonomiska underlagetför extra tillägg höjs med . och att beloppen höjs till Prop.1991/92:100 795, 530 resp. . CSN har i en särskild skrivelse den 29 augusti 1991redovisat det av regeringen givna uppdraget att i samråd med Svenska kommunförbundetlämna förslag till hur det kommunala ansvaret för studiehjälpsberät-tigadeelevers inackordering bör utformas med hänsyn tillförändringar av det offentliga skolväsendet. Syftet med inackorderingstillägget är, enligt CSN, attgenom ett direkt ekonomiskt stöd undanröja geografiska hinder för utbildningoch att minska de merkostnader som uppstår i familjer där barnen måste inackorderasig på skolorten. I de flesta fall täcker tillägget inte alla de merkostnadersom uppstår. Eftersom överförandet tillkommunerna skall ske inom ramen för oförändrade statliga kostnader kan detdärför inte krävas att kommunerna skall stå för hela merkostnaden. Då ansvaret för inackorderade elever förs över till kommunerna finns det enligt CSNsmening anledning att ställa upp något vidare mål än vad som har gällt förinackorderingstillägget. Det övergripande målet bör vara alt kommunen skallfrämja tillgängligheten tillutbildning för sina ungdomar. Det bör sedan överlämnas åt kommunerna att väljaden väg som bäst leder mot dessa mål. Effekterna av det förändrade ansvaret börfortlöpande utvärderas. Ungdomars möjlighet att välja en önskad utbildning påannan ort får inte försämras. Vid sidan av ett schabloniserat direkt ekonomiskt stödfinns det en rad andra metoder som kommunen kan använda för att främja tillgänglighetentill utbildning. Det bästa är naturligtvis om man kan erbjuda den önskadeutbildningen så nära föräldrahemmet all en inackordering blir obehövlig.Kommunen kan även förbättra möjligheterna för ungdomar att resa dagligenmellan hemmet och skolan. Om kommunen väljer att även i fortsättningen ge ettdirekt ekonomiskt slöd kan detta differentieras efter de faktiskainackorderingskostnaderna. Kommunen kan även genom andra åtgärder än direktaekonomiska bidrag stödja ungdomars boende och uppehälle. CSN föreslår att kommunernas skyldighet att främjatillgängligheten till ulbildning och alt stödja ungdomar som behöverinackordering skall regleras i skollagen. I lagparagrafen bör även exempel gespå olika vägar att nå målen. Det är angeläget att stödet utformas så effektivtsom möjligt och att skillnaderna mellan olika kommuner inte blir alltförstora. Elever och familjer bör så långt som möjligt ha valfrihet och kontakternamed föräldrahemmet bör underlättas. Rätten lillstöd vid inackordering bör främst bedömas utifrån den tid det tar för elevernaatl resa mellan skolan och föräldrahemmet. Kommunens ansvar bör endast gälla för elever i detoffentliga skolväsendet. Det statliga stödet till inackorderade elever utanfördet offentliga skolväsendet bör ges via statsbidraget till folkbildningen för folkhögskoleelever och via statsbidragentill fristående skolor och riksinternatskolor. I de förordningar som styrstatsbidragen bör skolorna åläggas att stödja elever som behöverinackordering. RapportenFrån studiehjälp till ungdomsstudiebidrag () har i sinrapport studiehjälp lill ungdomssludiebidrag föreslagit vissa förändringari det nuvarande studiehjälpssyslemet. I rapporten lämnas en väl genomfördanalys av måluppfyllelsen av studiehjälpen tillsammans med andra familje- ochsocialpolitiska åtgärder. Enligl min mening bör den gjorda analysen kunnautgöra en god grund för fortsatta överväganden dels inom CSN, dels inomregeringskansliet i samband med en fortlöpande översyn av studiehjälpssystemet.Av de förändringar som CSN föreslår i sin rapport bör följande genomföras /93. - Studielån prövade mot dels föräldrarnas ekonomi, delselevens egen bör upphöra att utgå. - Den som avslutar sin utbildning under den förstahälften av en månad får studiebidrag med elt halvt månadsbelopp underavslulningsmå-naden i stället för som ett helt månadsbelopp. - CSNs förslag atl det extra tillägget i studiehjälpenskall upphöra fr.o.m. och att motsvarande bidrag iställetskall utgå inom ramen för bostadsbidrag finner jag vara intressant. Fråganbehöver dock ytterligare belysas och beredas innan jag tar slutgiltig ställning lill om förslaget bör genomföras.För kommande budgetår beräknar jag således medel för extra tillägg istudiehjälpen under della anslag. En särskild utredare har tillkallats för att utreda vissa frågor om skolans internationaliseringoch internationella kontakter och om undervisningen av svenska barn ochungdomar i andra länder (Dir. 1991:62). Arbetet skall slutföras före utgångenav . CSNs förslag om att studiebidrag skall kunna utgå för ettårs studier i utlandet vid t.ex. high-school bör prövas i samband medberedningen av de förslag som utredaren kommer all lägga fram. CSNsförslag i övrigl är jag inte beredd att nu biträda. Jag kommer i det följande att ytterligare belysa deförslag som jag nu har lämnal samt redovisa de budgetmässiga konsekvensernahärav. Studiebidragetär beloppsmässigt samordnat med det allmänna barnbidraget. under och höjs till . Jag beräknar utgiften för studiebidrag till 2 268,1 milj.kr. Antaletstuderande som uppbär extra tillägg har uppvisat en vikande tendens under enföljd av år. För /91 har endast 8 800 elever fått sådanttillagg, en minskning med 600 elever i förhållande till 1989/90. Enligt nuvarande regler beviljasextra tillägg med 750, 500, resp. 250 Prop. 1991/92:100 . I enlighetmed CSNs förslag föreslår jag att extra tillägg be- Bil. 9 viljas med 795, 530resp. Förslaget kräver ändring av 3 kap. 11 §studiestödslagen (1973:349). Vidare anser jag, likaså i enlighet med CSNsförslag, atl det ekonomiska underlaget bör höjas med . Detta innebär att maximalt tillägg kommer att beviljas om detekonomiska underlaget är lägre än , medan inget tillägg beviljasom underlaget överstiger . Det ankommer på regeringen att utfärdanärmare bestämmelser för det ekonomiska underlaget. Jag beräknar utgiften förextra tillägg till 55,6 milj.kr.under /93. Beräkningarna baseras på att 8 000 elever får sådanttillägg. beslöt den 12 december1990 att godkänna regeringens förslag till nya riktlinjer för statsbidragssystemet i frågaom gymnasieskolan (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr. att utgiften för de studerandes studiehjälp i form avinackorderingstillägg fr.o.m. /93 skulle ingå i den del avsektorsbidraget som är hänförligt till gymnasieskolan. Mot bakgrund avriksdagens sålunda fattade beslut beräknar jag under detta anslag ingaresurser för inackordering av elever inom det offentliga skolväsendel vilket innebär en minskning av anslaget med 236 milj.kr.Resurser för ändamålet har i stället beräknats under anslaget B 8. Bidrag tilldriften av det kommunala offentliga skolväsendet. CSN harföreslagit att kommunens ansvar för inackordering endast bör gälla elever igymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Jag delar dennauppfattning. CSN harföreslagit att det statliga stödet tillinackorderade elever utanför gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningenbör ges via statsbidraget tillfolkbildningen för folkhögskoleelever och via statsbidragen till fristående skolor och riksinternatskolor förelever i dessa skolformer. För min del anser jag allinackorderingstillägg för dessa elever tills vidare bör hanteras av CSN påsätt som sker och betalas ur detla anslag. Såsom gäller börfrågor om inackorderingstillägg i samband med studier utomlands handläggas avCSN. Enligt nugällande regler beviljas inackorderingstillägg med lägst 1 000 och högst 2 010kr. Jag bedömer all en uppräkning till lägst 1 070 och högst 2 150kr. Bestämmelser om inackorderingstillägg finns i 3kap. 7 och 30 §§ sludiestödslagen. Jag förordar att dessa paragraferupphör att gälla och att det i studiestödslagen tas in en föreskrift om attinackorderingstillägg skall utgå till studerande vid de läroanstalter ochutbildningslinjer som regeringen bestämmer särskilt, om den studerandebehöver inackordering. Den föreskriftenbör tas in i 3 kap. 12 § studiestödslagen. En bestämmelse om bl.a.inackorderingstilläggets storlek bör tas in i 3 kap. 13 §. I förtydligande syfte bör det vidare i 3 kap. 1 § föreskrivas attstudiehjälp utgår till studerande vid de läroanstalter ochutbildningslinjer som regeringen bestämmer om intenågot annat följer av andra bestäm- Prop. 1991/92:100 melser i kapitlet. Ettskäl till detta är all det av 3 kap. 14 § direkt fram- Bil. 9 går attresekostnadsersättning utgår tillstuderande vid skolenhet med statlig vuxenutbildning. Studiehjälp till studerande utomlands Jagberäknar utgiften för studiehjälp till studerande utomlands till oförändrat 10,2 milj.kr. I detta belopphar jag inräknat 1,0 milj.kr. till ersättning för dagliga resor till och frånskolan för elever som har till skolan. Studielånemöjligheterna i studiehjälpen avskaffas Studielån prövat motföräldraekonomi utbetalades /91 till ca 1 300 elever. Behovet avlån bedöms i stort sett på samma sätt som för extra tillägg, dvs. motföräldrarnas och elevens inkomst. Lånen kan beviljas med högst . perår om eleven är och med högst . för omyndiga elever. Maximalt belopp kan utbetalas om detekonomiska underlaget är högst . för familjer med ett barn.