prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — avanslaget stöd till u-ländema för attbidraga till att möjliggöra åtaganden från deras sida tillföljd av FNs konferens om miljö ochutveckling i . Från och med /85 har inom anslagetavsatts en medelsram att användas för värdefulla insatser till stöd för detallmänna FN-arbe-te, som bedrivs av enskilda organisationer, läroanstalter m.fl. Dessa insatser kan gälla områden som det intemationella miljösamarbetet,mänskliga rättighetsfrågor i ett FN-perspektiv, nationella förberedelser ochbidrag till genomförande avseminarier, utredningar m. m. Mot bakgrand avvad som ovan anförts föreslås att en medelsram om Prop. 1991/92:100 632 000 kr.avsätts för nämnda verksamhet. I denna ram ingår . 4 för täckandeav resekostnader för stipendiater från som utses av Förenta nationeraai och . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . Anslagetpåverkas inte av förändringama i det statliga mervärdeskattesystemet. Från anslaget betalas kostnader för Sverigesandel till Nordiska ministerrådets budget inklusive bidraget till Nordiskahälsovårdshögskolan. Nordiska ministerrådets budgetårsammanfaller med kalenderåret. Efter behandling i organfastställde Nordiska ministerrådeti Nordiska ministerrådets budget för . Budgeten uppgår till totalt . Häratöver tillkommer anslaget till , somuppgår till . Sverigesandel av Nordiska ministerrådets budget för beräknas till 37,enligt den fördelningsnyckel som tillämpas. Den svenskaandelen av budget uppgår till ca . Till detta kommer detsvenska bidraget till Nordiskahälsovårdshögskolan, som uppgår till ca . Nordiska ministerrådets budget för kommeratt fastställas först . Bland annat mot bakgrand av den beräknadeanslagsbelastningen för verksamhetsåret1992 föreslår jag ett oförändrat anslag nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillNordiska ministerrådet för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Anslagetpåverkas inte av förändringama i det statliga mervärdeskattesys temet. Det svenskabidraget till ordinarie budget kan beräknas Prop. 1991/92: 100 tillca 21,5 milj. kr. för /93. andel av den ordina- Bil. 4rie budgeten är 2,. Föratom bidrag till ordinarie budget tillkommer kostnader på ca 6,7 milj.kr.för pensionsbudgeten, amortering av byggnadslån, obligatoriska och frivilliga bidrag till europeiska ungdomsfonden, deteuropeiska farmakopésamarbetet (i bidraget till detta samarbete ingår ett obligatoriskt engångsbelopp på ca 1,5 milj. kr.för nya lokaler), administrativakostnader för deltagande i särskilda avtal inom hälsovårdskommitténsansvarsområde, löpande kostnader för deltagande i fonden för social utveckling, deltagande ikommissionen för demokrati genom lagsamt för bidrag till den s. k. Pompidougrappen för narkotikabekämpning. Jagberäknar medelsbehovet för nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /93anvisa ett förslagsanslag på . och utveckling () Anslagetpåverkas inte av förändringaraa i det statliga mervärdeskattesystemet. Bland väsentliga nytillkomna uppgifter påhandelsområdet för ochutveckling () kan nämnas det kraftigtutökade och komplexa samarbetet med , de senaste årensdialog med de s. k. dynamiska asiatiska ekonomiema () och ett intensifieratarbete med olika miljöfrågor, bl. a. handel och miljö. Denna gradvisa utvidgning av OECDs verksamhet får givetvis konsekvenserför organisationens arbete samt budget, som till största delen bygger påmedlemsländemas bidrag. Huvuddelen av OECDs budget avserkostnadema för sekretariatet och verksamheten i dess olika kommittéer, såsomkommittén för ekonomisk politik, handelskommittén, miljökommittén, industrikommittén och jordbrakskommittén. Till detta kommer kostnader för det av upp rättade centret för östfrågor (nomies in Transition, CCEET) samt för det särskilda programmet () som antagits för vissa länder iÖsteuropa. Dess utom tillkommer kostnader för regelbundnamöten med de s. k. DAEs. Samtliga medlemsländer bidrar till finansieringen av denna del efter en skala framräknad på basis av bl. a. BNP . OECDs budgetår löper perkalenderår, och för var den svenska Prop. 1991/92:100 andelen 1,. Resterande del av OECD-budgeten gäller frivilligtsamarbete inom till anslutna samarbetsorgan såsom det intemationellaenergiorganet (lEA), (), atomenergiorganet () samt dess programbibliotek och centramför sammanställning av neutrondata;centret för utbildningsforskning (CERl), europeiska transportministerkonferensen (ECMT) samt vissaprogram, såsom det speciella programmetför kemikaliekontroll, stålprogrammet, programmet för lokala sysselsättningsinitiativ, vägforskningsprogrammetsamt den inrättade Financial Action Task Force on Money Laundering(FATF). Beroende bl.a. på antalet deltagande länder, varierade andelav bidragen till dessa organ mellan 1,och 3,. totalabidrag under /92 har beräknats till 17,3 milj. kr. Då budgeten för OECDs verksamhetsår 1993 fastställsförst , är beräkningsgranden oviss vad gäller bidragets storlekför /93. Med ledningav tillgängligt underlag torde anslaget beräknas till 20 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillOrganisationen ekonomiskt samarbete och utveckling () /93 anvisa ett förslagsanslag på . Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) 1990/91 Utgift 33 660129 1991/92 Anslag 60 000000 1992/93 Förslag 110 000 000 Anslagetpåverkas inte av förändringaraa i det statliga mervärdeskattesystemet. bidragtill EFTAs budget under innevarande år har enligt EFTAs huvudbudget och tilläggsbudget fastställts till (ca 50 milj.kr.). Detta motsvarar ensvensk andel på 25,för periodenjuli-augusti 1991 (innan blev medlem i EFTA den 1september 1991) respektive 24,. Ett kommer att medföraatt ytterligare en tilläggsbudgetkommer att presenteras. Den totala omslutningen för EFTA /92 beräknas därför bli strax under60 miljoner schweiziska francs,vilket innebär en svensk andel på ca 60 milj. kr. EFTA-sekretariatetlägger fram sitt budgetförslag för /93 . Enligt sekretariatetspreliminära beräkningar kom mer kostnaderna för nästa budgetår att uppgå till ca 113 miljoner schwei ziska francs. Fastställandet avbudgeten sker . Beräkningsunder laget baseras på de ekonomiska konsekvenser som det avtal som framför- 45 handlats mellan EFTA-ländema och EGom ett europeiskt ekonomiskt Prop. 1991/92:100 samarbetsområde (EES) medförsamt att avtalet träder i kraft den 1 janua- Bil. 4 ri 1993. Med anledning avdetta finner jag att anslaget för /93 bör räknas upp med 50milj. till 110 milj. kr. Inför kommande implementering av ärdet nödvändigt att ytterligareförstärka . Utökade understödsfunktioner behövs för de gemensamma behöver därför nya resurser främst inom de områdendär EFTA tidigare saknat kompetens, som t.ex. personers rörlighet,tjänstesektorn, flankerande områden, m. m.Inom EES-ramen tillkommer även kostnadema för EFTAs gemensamma och fristående övervakningsorgan, vars tyngsta arbetsområdekommer att vara konkurrensområdet men som även kommer att avse statsstöd,offentlig upphandling och allmän övervakning av till-lämpningen avEES-avtalet. Föratom de utökade arbetsuppgifter somEES-avtalet medför, föratses ävenEFTA-tredjelandssamarbetet öka i omfattning. EFTA har i december 1991undertecknat ett frihandelsavtal med . Med , och väntas frihandelsavtalundertecknas och medIsrael pågår förhandlingar om frihandelsavtal. Samarbetsdeklara-tioner med och har i december1991 undertecknats, vilka på siktkan leda till frihandelsavtal.Deklarationer om samarbete har likasåundertecknats med de baltiska staterna, med vilka utökat samarbete föratsespå olika områden. Sonderande samtal med GCC förestår om inledande avfrihandelsförhandlingar. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillEuropeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) för /93 anvisa ettförslagsanslag på . Organisationer för intemationell handel och råvarusamarbete m. m. Anslagetpåverkas inte av förändringama i det statliga mervärdeskattesystemet. Från anslaget erläggs bidrag för Sverigesdeltagande i vissa internationellaorgan. För /93 torde medel beräknas enligt följande. 1992/93 Bil. 2.Internationella rådet försaraarbete på tullområdet () (prop. 1982/83:142) () (prop. 1986/87:41) 6.Internationella juteorganisationen(IJO) (prop. 1990/91:13) () (prop. 1983/84:121) () (prop. 1988/89:19) 9.Internationella rådgivandebomullskommittén () (prop. 10.Internationella gummistudiegruppen(IRSG) (prop. 11.Internationella bly- och zinkstudiegruppen(ILZSG) (prop. 1960:1 bil.12 s.284) 12.Internationella nickelstudiegruppen(INSG) (prop. 1985/86:100 bil.5S.31) 13.Internationella kopparstudiegruppen(ICSG) (prop. 1986/87:100 bil.5S.34) 14.Internationella tennstudiegruppen (ITSG) (prop.1986/87:100 bil.5s.34) 15.Internationella byrån i för utställningar(prop. 7 000000 635 000 220 000 460 000 10 000 9 253000 -I- 5 000 (Allmänna tull- och handelsavtalet) är ett regelverk för den internationella handeln. är också ettförhandlingsforam. Den åttonde internationella tull- och handelsförhandlingenden s. k. Uraguay-randan, som pågåttsedan år 1986, beräknas kunna slutföras . Ordinarie arbeteunder omfattar tillämpning och uttolkning av Prop. 1991/92:100 regelverkett.ex. antidumpning, tullvärde, skyddsåtgärder, subventioner Bil. bedrivs även en granskning av enskilda länders handelspolitik, den s.k. Mechanism (TPRM). Tunga poster i GATTs budget är, föratomsekretariatskostnader och Uraguay-randan, bidraget till / () samt TPRM.När Uraguay-randan är klar och man etablerat stabila former förverksamheten kommer detta sannolikt att medföra ett behov av permanent förstärkning av organisationen. Bidragen till bygger på medlemsländemas andel av världshandelnunder . beräknas andel till1,. De intemationellaprisstabiliserande avtalen på råvaraområdet har, utom för naturgummi, fungerat mindre väl och de ekonomiska klausulernai såväl kaffe- som kakaoavtalet har försatts ur kraft. Intresset har i stället riktats mot utvecklingsavtal ochstudiegrapper utan prisstabiliserande funktioner. Dessa former förmultilateralt samarbete har, icke desto mindre, en betydelse för deråvaraberoende utvecklingsländeraa. ratificerade 1989 årsintemationella avtal om jute och juteprodukter. Liksom avtalet för tropiskttimmer är detta ett utvecklingsavtal.Genom organisationens arbete fyller det tropiska timmeravtalet ytterligare en funktion, nämligen i kampen motförstörelsen av de tropiska regnskogarna. I budgetpropositionen för /88(prop. 1986/87:100) anmäldes preliminärt att studiegrapper skulle kunnakomma att upprättas för tenn resp. koppar. Förhandlingama om mandaten för dessastudiegrapper fullföljdes under budgetåret1988/89. Ännu har inte tillräckligt många länder anslutit sig för attstudiegrapperaa skall kunna träda i kraft. Förhoppningsvis kan så ske . Svenskt deltagande övervägs i bådastudiegrapperaa. Medhänvisning till sammanställningenhemställer jag att regeringen föreslår att tillOrganisationer för internationell handel och råvarusamarbete m. m. /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift O 1991/92 Anslag 2 000 000 1992/93 Förslag 2 000 000 Anslagetpåverkas inte av förändringama i det statliga mervärdeskattesys-temtet. Kostnader avseende råvaralagringunder interaationella natur- gummiavtal belastar anslaget. Det förstanaturgummiavtalet, internationella naturgummiav- Prop. 1991/92:100 tal, skulle ha löpt ut , men förlängdesmed till . Ett nytt avtal,internationella naturgummiavtal (prop. 1988/89:19, NU4, rskr. 72), framförhandlades inom UNCTADs ram våren1987 och trädde definitivt i kraft . Sammanlagt har Sverigebidragit med ca 9 milj.kr. till buffertlagerkontot enligt och avtal, varav . sominitialbidrag till det sistnämnda. På grand av prisutvecklingen förnaturgummi kunde buffertlagret under enföljd av år dras ner och den övervägande delen av medlemsländernas bidragåterbetalas. För har detta inneburit omkring 8 milj. kr. iåterbetalade medel under de två avtalen. uppmanades medlemsländema på nytt attbidra med medel för stödköp i enlighet med avtalets bestämmelser. Sverigesandel uppgick till . vilket belastade anslaget för budgetåret1989/90. Om prisutvecklingen ger anledning härtill kan ytterligarebidragsinbetalningar till avtaletsbuffertlager komma att aktualiseras. bidragsandel för budgetåret1992/93 kan beräknas uppgå till 2 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Internationell råvarulagring /93 anvisa ett förslagsanslag på . Övriga intemationella organisationer m. m. Anslagetpåverkas inte av förändringama i det statliga mervärdeskattesystemet. Under detta anslag beräknas bidrag tillverksamheter och organisationer av delvis helt olika karaktär. Bidrag lämnastill organisationer och institutioner som i sin ordinarie verksamhet eller genom olika specialaktiviteterverkar för att främja de mänskligarättighetema, såsom det internationella (Fondation ) och den intemationella juristkommissionen i . Från detta anslaglämnas också bidrag till denverksamhet som bedrivs av och (). anslås också till i . Ramen för övriga bidrag tillorganisationer och institutioner föreslås öka med . /93 varför det totalabeloppet för bidrag till ovan nämnda organisationer och institutioner beräknas uppgå till . Häratöverberäknas bidrag till den Permanenta skiljedomstolens inter nationella byrå i och Haag-akademienför interaationell rätt samt det intemationella rätt i . Dessa trebidrag kan beräknas till . ' 4 1991/92. Sedan budgetåret1977/78 har över detta anslag även anvisats medel att Prop. 1991/92:100 användas för ekonomiskt stöd till vissaintemationella, icke-statliga orga- Bil. 4 nisationer (NGO) samt forsknings-och studiegrapper m. m. (jfr prop. 1976/77:100bil. 6, s. 14). Stödet går i första hand till enskilda organisationer ochrörelser som företrädesvis verkar för mänskliga rättigheter, fred, nedrastningoch andra humanitära frågor. Jag förordar en ökning av medelsramen med 27 000kr. för /93. Från och med /90 skall kostnadersom uppstår för skattejustering av pensioner redovisas under detta anslag.Justeringen sker i enlighet med det pensionssystem som upprättats förpersonalen inom de s. k. koordinerade organisationema (t. ex. ,). Normerna för denna justering är konkret anpassade tillskattesystemet i det land där pensionären är bosatt (artikel 42).Skattejusteringsbeloppet betalas ut av den organisation som betalar pensionenmen återkrävs sedan från bosättningslandet. har endast enpensionerad tjänsteman som berörs av skattejusteringen.Skattejusteringsbidraget för /93 beräknas uppgå till . Anslagsposterna för Cost och Eureka redovisasfrån och med /93 över huvudtitel. Jaghar beräknat en minskning av anslaget med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Övriga internationella organisationer m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på . , ,, , , . C.Internationellt utvecklingssamarbete gii 4 Avvärldens befolkning lever i . Över en miljard människor, var femte individ, lever i djup fattigdom. 180miljoner bam lider av undernäring. En och en halv miljard människor saknartillgång till den enklaste hälso- ochsjukvård. De utvecklingsproblem som u-ländema står inför är en krävandeutmaning för hela världen. över har ändå betydande ekonomiska och socialaframsteg gjorts i många länder. Denförväntade livslängden i u-ländema har ökat från , , till , . Andelen läskunniga har ökat från43% år . Flerau-länder har fördubblat sin BNP/capita av . Ur ett historiskt perspektiv är detta enmycket snabb utveckling. Möjlighetema att genom ökat internationellt samarbeteta itu med de stora utvecklingsfrågoraa ter sig större än någonsin.Avspänningen och de politiskaomvälvningarna har skapat nya föratsättningar för att på allvar börjaangripa fattigdomsproblemen. Stora skillnaderhar präglat den ekonomiska utvecklingen i enskilda länder och regioner . I har mångaländer haft en stark tillväxt och kommit att spela en allt mer betydelsefullroll i världsekonomin. Stora delarav och arbetar fortfarande med att ta sig ur den djupa ekonomiska kris som dessa länder gickin i . Krisen har sitt ursprang främst i den förda ekonomiska politiken men också i en försämrad ekonomiskomgivning med höjda realräntor ochsjunkande råvarapriser. Den tunga skuldbördan i många länder utgör ett allvarligt hinder föråterhämtning. Den ekonomiska krisen harinneburit ytterligare påfrestningar för de fattiga befolkningsmajorite-temagenom att inkomstema drastiskt minskat och tillgången till hälsovård och utbildning har försämrats. Fattigdomenmedför stora påfrestningar på miljön. På de flesta håll i världen pågår en omprövningav tidigare utvecklingspolitik. Omfattande ekonomiskaåterhämtningsprogram och strakturella reformergenomförs i en lång rad länder. Erfarenhetema och insikterna om vad som är en hållbar utvecklingspolitik harökat. Detta innebär bl.a. en omprövning av statens roll. Allt störreinsikt råder om behovet av att klarareavgränsa statens roll till att skapa den för en fungerande marknadsekonomi så viktiga fysiska, legala och socialainfrastrakturen. Inte minst omfattardet statens ansvar för investeringar i människors utbildning och hälsa. De ekonomiska reformema börjar nu visa resultat iform av återapprät- tad tillväxt och växande inkomster. Även på det politiska planet märks stora förändringar. På många håll har detskett en utveckling i riktning mot demokrati och flerpartisystem. De rådande politiska straktureraa, som ofta etablerades i samband medsjälvständigheten, har visat sig oförmögna att finna vägar ur den ekonomiska krisen. För en framgångsrik utveck lingspolitik krävs politiskpluralism och ett målmedvetet arbete för att slå vakt om de mänskliga rättigheternasamt ett brett deltagande i utvecklings- 5 Ekonomisk utveckling i olika delar av u-världen Prop. Denintemationella ekonomiska omgivningen har stor betydelse för u-län-deraas utsikter till ekonomisk utveckling.1-ländemas ekonomiska politik och tillväxt påverkar u-länderaas möjligheter attdra nytta av världshandeln och de intemationella finansiella flödena.Den långa perioden av stadig tillväxt i i-ländema och den snabbautvecklingen av världshandeln har varitgynnsam även för många . innebär u-ländemas ökade integrationi världsekonomin att känsligheten för stömingar ökar. Krisen vid Persiska vikenfick kännbara ekonomiska effekter för ett antal . Efter 1980-talets långa period av hög tillväxt ii-ländema ägde en avmattning ivärldsekonomin ram . Flera stora industriländergick in i en lågkonjunktur. Tillväxten i världshandeln avtog. Realräntoma är fortsatt höga trots en vissnedgång under senare delen av år1991. Detta utgör ett problem för många , särskilt för vissa skuldtyngda medelinkomstländer som har storaskulder till rörlig ränta. En bidragandeorsak till denna situation har varit den ekonomiska politik som vissa störrei-länder fört för att möta egna ekonomiska svårigheter orsakade bl. a. av ett lågt sparande. Särskilt gällerdetta Förenta Statema som inte kommittill rätta med de stora budget- och bytesbalansunderskotten. För u-ländernaär det viktigt att i-länderaa för en rationell och samordnad ekonomisk politikför balans och tillväxt. möjligheter att delta i världshandelnhar avgörande betydelse för deras förmåga att skapa egna resurser för sinutveckling och för att komma ur den ekonomiska krisen. Protektionismen på vissaområden utgör ett allvarligt hinder för u-ländemas exportansträngningar.Av särskild betydelse för u-ländema ärdärför att man når framgång i de pågående förhandlingarna inom ramen för GATTom ytterligare liberalisering av världshandeln. U-länderaa har en storpotential för tillväxt och ett ökat deltagandei den interaationella handeln skulle leda till välståndsökningar isåväl i- som . Denekonomiska utvecklingen i har varit dynamisk. Den genomsnittliga tillväxten har ävenunder varitrelativt hög, trots att krisen vid innebar stora påfrestningar för ett antal . Samtidigtlever en majoritet av världensfattiga i och inkomstfördelningen är på sina håll mycket ojämn. Sociala och politiska spänningar har vuxit iflera länder och skapat en grogrund för konflikter. Miljöproblemen är på sinahåll överhängande. En höginvesteringsnivå och snabbt ökad industrivaraexport i framför allt Öst- och har bidragit hög tillväxttakt. Den ekono miska politiken har inriktats på att åstadkomma makroekonomisk stabili sering, integrera ekonomieraa med omvärlden och skapa ett gynnsamt klimat för privata investeringar. Japansväxande import och investeringar 52 har utgjort en drivkraft förutvecklingen i regionen. Republiken , Prop. 1991/92:100 ochThailand har nått tillväxttal på Bil. IIndonesien har det ekonomiska reformprogrammet lett till en kraftig ökning avde privata investeringaraa och ökad tillväxt. , vars ekonomipräglas av strakturella obalanser inledde ett nytt ekonomisktstabiliseringsprogram. Även flera av de folkrika låginkomstländeraa iSydasien har under haften tillväxt i ekonomin som överstigit befolkningstillväxten. Särskilt Indienhar haft en god tillväxt, som möjliggjort förbättrade levnadsvillkor för en del av defattiga grapperaa. En försämrad ekonomisksituation och har lett till att inlett ettekonomiskt reformprogram, som bl.a. öppnat landet för utländsk konkurrens. snabba utveckling varresultatet av en genomgripandereformering av landets ekonomiska politik och ett öppnande mot omvärlden.Bl. a. har omfattande privatiseringar skett i jordbraket. Landets BNP per capita fördubblades mellan åren 1977och 1987. Den ekonomiska isoleringsom drabbade , efter att kraven på demokrati bratalt slagits ned , börjar nubrytas. Någon ljusning har dock inteskett när det gäller den politiska situationen. 1 har ekonomiska reformer lett tillökad tillväxt . Även på det politiska planet märks enviss öppenhet. Västvärldens intresse förlandet har ökat och allt fler givarländer inleder eller återapptar ettbiståndssamarbete med landet. Ett EG-bistånd är under uppbyggnad och flera länder, däribland , Australienoch , förbereder ett återapptagande av biståndssamarbetet. Den snabba tillväxten i många ,särskilt i Öst- och , har inneburit förbättradlevnadsstandard för en stor del av befolkningen.En viktig orsak har varit satsningen på en sysselsättningsintensiv exportledd tillväxt. I flera länder harbetydande satsningar gjorts på hälsovård och utbildning. Stora framsteg haruppnåtts när det gäller minskadspädbarnsdödlighet, höjd medellivslängd och läskunnighet. leveren stor del av befolkningen i i djup fattigdom. Särskilt i är inkomstskillnaderna stora och dengenomsnittliga läskunnigheten är där . Stora skillnader i socialutveckling förekommer mellan länderpå ungefär samma inkomstnivå. Vissa länder, t. ex. , har trots god tillväxt under 1980-taletendast åstadkommit marginella sociala framsteg, medan andra, t.ex. SriLänka, har haft en påtaglig social utveckling. 1 många länderär kvinnomas situation särskilt utsatt. Ett uttryck för detta är den högre dödligheten för flickor jämfört med pojkar i delarav , främst i och i . UNDP uppskattar att andelen kvinnor ibefolkningen är lägre än vad som borde ha varit fallet om flickoroch pojkar hade fått samma omvårdnad och möjligheter från födseln. Endast i innebär detta att ca 44miljoner kvinnor "saknas". Stora ansträngningarkommer att krävas av de asiatiska ländema för att den ekonomiska utvecklingen skall komma detstora flertalet människor till godo. Prop.1991/92: 100 Många har gjortstora ansträngningar att ta sig ur "'* '* 1980-talets djupa kris. Den nödvändiga omläggningen av den ekonomiska politiken har börjat ge resultat. Flera länderkan nu se tillbaka på ett antal årmed en ekonomisk tillväxt i nivå med eller överstigande befolkningstillväxten, i många fall efter mer än ett decenniumav snabbt fallande per capitainkomster. Detta är ett resuhat både avomprövning av tidigare utvecklingspolitik och av ett ökat och samordnatintemationelk bistånd. Gamla politiska strakturer ifrågasätts avekonomisk stagnation, oförmåga att finnavägar ur krisen och utbredd korraption. Trots förändringama är Afrikassituation fortsatt svår. 1 flera länder fortgår det ekonomiska sönderfallet pågrand av intema konflikter. Den utbredda fattigdomen bidrar till storapåfrestningar på miljön.