prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — En nyinsfensordning för rättskipning i socialförsäkringsmäl och i mål om psykiatriskttvångsvård trädde i kraft resp. träder i kraft den 1 januari1992. Målen handläggs enligt den nya ordningen i de allmännaförvaltningsdomstolama med länsrätten som försfe insfens, kammarrätten somandra instans och försäkringsöverdomstolen resp. regeringsrätten som sisfe insfens. Reformema påverkar givetvis måltillströmningenoch arbetsbelastningen i samtliga nämnda instansen Arbetssituationeni kammarrätterna är fortferande besvärlig. Anfelet inkomna mål minskade framtill . Under detfe år inträffede en ökning av anfelet inkomna mål meddrygt . I samband med reformeringen av rättskipningen isocialförsäkringsmålen tog min företrädare upp frågan om en förändring avdomkretsindelningen för kammarrätteraa i och (prop.1990/91:80 s. 56 f). Jag avser att föreslå regeringen enändring av förordningen om kammarrättemas domkretsar så att , somnu hör under kammarrätten i , kan föras över till kammarrätten iJönköping. Arbetssituationeni regeringsrätten är i stort sett tillfredsställande. Anfelet inkomna mål ökadenågot , som anfelet avgjordamål understeg anfelet inkomna. Detfe medförde en ökning av målbalansenunder . Som jag nämnt i det föregående haren ny instansordning för rättskipningen i socialförsäkringsmål införts fno.m.den 1 juli 1991. Den har medfört att några nya mål inte inkommit tillförsäkringsrättema . Den avarbetning av målbalanser som sker iförsäkringsrättema av deras verksamhet har hittillsgett ett gott resulfet. Balansema har mellan 1991minskat från ca 14.800 mål till ca 11.300 mål. Det kan emellertid anfes att awerkningsfekten kommer att minska under våren1992, eftersom en stor del av personalen i försäkringsrättema då konuneratt tillträda nya tjänster har beräknat att antelet kvarståendemål kommer att uppgå till ca 7.500. Dessa mål kommer attöverflyttes till kammarrätterna. Måltillströmningentill försäkringsöverdomstolen fortsätter att öa. har för hösten 1991delvis sin förklaring i att antelet mål som avgjorts i försäkringsrättema varitstörre . Den nya instens-ordningens effekt på flödet av mål tilldomstolen kan ännu inte utläsas. Överflyttningenav den summariska processen från tingsrättema till kronofogdemyndighetemabör föranleda att medelstilldelningen för /93 minskar med 60milj. kn 1 detfe belopp ingår även medel för portokostnaden För att täckaportokostnadema för verksamheten i övrigt behöver anslaget förstärkas med 14milj. De allmännaförvaltningsdomstolama har under /92 tillförts 13 milj. kn förde nya målen om psykiatrisk tvångsvård. För omräkningav denna anslagsförstärkning till helår erfordras ytterligare 15 milj.kn fno.m. Den under långtid successivt ökande mål- och ärendetillströmningen till i försfe handhovrättema och tingsrättema måste - i awakfen på resultetet avdomstolsutredningens arbete - möfes med en tillfällig förstärkning av personalresurserna i dessa domstolar Anslaget bördärför tillföras ett engångsbelopp på 29 milj. kr för vart och ett avbudgetåren 1992/93 och 1993/94. Domstolamaslöneanslag har urholkats på grand av fektorer som domstolsväsendet inte kunnatpåverka. En viss anpassning av organisationen med hänsyn härtill har redanskett. För att ytterligare personalminskningarskall kunna undvikas i ett ansträngt arbetsläge måste anslaget tillförasytterligare medel. Det bör ske dels i form av en engångsanvisning om 41 milj.kr, dels genom en permanent förstärkning av anslaget med 18 milj. kn fno.m.1992/93. För investeringar i ADB-utrastning harjag beräknat 20 milj. kn Prop.1991/92:100 Bilaga 3 engångsvis för /93. Engångsanvisningen kommer att Prop. 1991/92:100 ersattes med lån iriksgäldskontoret det budgetår domstolama tillgodoser Bilaga 3redovisningskraven enligt bokföringsförordningen i dess lydelse fno.m. den 1juli 1991. Jag anser attett rationaliseringskrav bör tillämpas även på domstolamas verksainhet. Med hänsyn till verksamhetens art och det ansträngdaarbetsläget är det dock nödvändigt att modifiera det generella rationaliseringskravet.Det bör ske på så sätt att att rationaliseringskravet om beräknas på en femtedel av anslaget. Av detsålunda framräknade beloppet (6 437 000 kn) skall (4 291 000 kn)återföras till anslaget och användas för effektivitetshöjande åtgärden Mot bakgrand avvad jag nu har anfört bör anslaget under den tvååriga budgetperioden uppgå tillföljande. /93 /94 Jag hemställer att regeringenföreslår att tillDomstolarna m.m. för /93 anvisa ett ramanslag på 2 378 759 000kr Utrustning till domstolar m.m. 1990/91 Utgift 25 019 164 Reservationsanslag 7 852 059' 1991/92 Anslag 29 000 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 25 669 000 1992/93 Förslag 26 000 000 Från anslaget betelas kostnaderför inköp av utrastning och inventerier förmyndighetema inom förvaltningsområde (med undanteg avde allmänna advokatbyråema) och konsultkostnader i samband med sådana inköpsamt kostnader för flyttning. beräknarmedelsbehovet för /93 till 52 milj. kr Föredragandensöverväganden Prop.1991 /92:100 Bilaga 3 Jaganser att anslagsbehovet bör beräknas till 26 milj. kn Jag hemställer att regeringenföreslår att tillUtrustning till domstolar m.m. för budgetaret 1992/93 anvisa ettreservationsanslag på 26 000 000 kn ■'■' Bilaga3 är lokalhållareför häktena och kriminalvårdsanstaltema samt för ,regionmyndighetema och frivårdsmyndighetema. svarar dockför drift och löpande underhåll av anstaltema. Kriminalvårdens lokalbestånduppgår Under innevarande budgetår disponeras ca 225,1milj. Medel för investeringar i byggnader förkriminalvården beräknas under sjunde huvudtiteln, avsnittetInvesteringar m.m. 1 gällande investeringsplanför kriminalvården har kostnadsramar om 368,4 milj. kr beräknats för pågåendeoch redan beslutede objekt. Ibudgetproposition 1991 och i tilläggsbudget I för innevarande budgetår harmedel beräknats för följande byggnadsobjekt: en ny lokalanstelt i , om- och tillbyggnad vidkriminalvårdsanstelten (sjuk- och psykiatriska vårdplatser, ytterligare bostedsram, kök, matsal och centralvakt), ombyggnad avkriminalvårdsanstelten Hämösand (renoveringav bostedavdelningar), allmän upprastning av kriminalvårds-anstaltenRoxtuna, tillbyggnad av paviljonger med vardera ca 25 platser vidkriminalvårdsansteltema , och , uppförande av en nymekanisk verksted vid kriminalvårdsanstelten Mäshult, säkerhetshöjande åtgärdervid bl.a. kriminalvårdsansteltema , och samt ombyggnadvid häktet i Hämösand. Kriminalvårdsstyrelsenslokalförsörjningsplan för ansfelts- och häktesorganisationen omfettar, föratomnämnda redan beslutede objekt, ombyggnadsåtgärder vid kriminalvårdsansteltemaHall och . Styrelsen har redovisat behovet av nya häkten iHuddinge (120 platser), (57 platser), (40 platser),Halmsted (40 platser) och (80 platser). Om- och tillbyggnaderföreslås vid häktena i Hämösand, , , och . För projekt medkostnadsramar upp till 10 milj. kr yrkar 35 milj. krför näste budgetår Byggnadsstyrelsenslokalförsörjningsplan uppfer samtliga byggnadsobjekt som kriminalvårdsstyrelsenför fram. De planerade häktena i Halmsfed och ingår inte bland deprojekt som har prioriterats . I enlighet medett forslag av bör kriminalvårds-ansfelten Hudiksvallmed 25 platser, som togs 1869, läggas ned. Bortfallet avansfeltsplatser kompenseras genom den i tilläggsbudgeten planeradetillbyggnaden vid kriminalvårdsansfelten . Genom lokalbytet kandritftkostnaderaa sänkas betydligt. Enligtriksdagens beslut med anledning av budgetproposition skallkriminalvårdsansfeltema Härianda och läggas ned. Skäl att göraändringar i dessa beslut finns inte enligt min mening. Chefen förfinansdepartementet kommer att föreslå att en Prop. 1991/92:100ny förvaltningsbyggnad i för polis, åklagare och häkte kommer Bilaga 3 till utförande . Frågan om hur detframtida ansfeltsbyggandet skall ske behandlas av en arbetsgrapp inom i samarbete med och . Arbetsgrappenskall också överväga hur man skall kuima möfe behov av ytterligareanstaltsplatser till följd av den aviserade ändringen av reglema förvillkorlig frigivning. För byggnadsobjekt inom anstalts- ochhäktesorganisationen med kostnadsramar om högst 10 milj. kr har jag /93 beräknat 30 milj. kr Styrning av ekonomi ochresursutnyttjande fick en nyorganisation den . Ansvar och befogenheter, bl.a. för denklientinriktade verksamheten, har förts ut till de nya regionmyndighetema och till de lokala myndighetema. Som ett led i förayelsearbetet har även systemet medettåriga s.k. rambudgetar för förvaltningskostnader prövats inom frivårdenoch vid vissa andra myndigheter Erfarenheteraa av försöksverksamheten är goda.Den 1 juli 1991 har styrelsen införtrambudgetar vid samtliga myndigheter inom kriminalvårdsverket. Inomkriminalvårdsstyrelsen pågår vidare ett utvecklingsarbete i syfte attåtstadkomma en mer effektiv styraing, uppföljning och kostnadskontroll avekonomi och resursutnyttjande inom verket. I detta arbete deltar på begäran avkriminalvårdsstyrelsen. tillhör de myndigheter somskall lämna en fördjupadanslagsframställning för perioden /94 - 1995/96. Regeringen beslutadei om de särskilda direktiv som skall gälla för i arbetet med ochutformningen av den fördjupade anslagsframställningen. budgetproposition (bil.4, s. 69) föreslogs att en rationalise-ringsplan skulle läggas fest förkriminalvårdsverket för budgetåren 1991/92 - 1995/96. Förslaget ibudgetpropositionen följdes upp med ett särskiltregeringsuppdrag tillkriminalvårdsstyrelsen . I det regeringsbeslutet angavs de närmare riktlinjema förrationaliseringsarbetet. Av budgetpropositionen och regeringsbeslutet framgårbl.a. att rationaliseringen bör uppgå till räknat påförvaltningskostnader och administrativa lokalkostnader Av de medel somfrigörs skall 1/3 dras in till sfetskassan som besparing medan 2/3 skall kurma användas inom den egna verksamheten för atthöja kvalitet eller minska kostnader . hade ingaerinringar mot förslaget i budgetpropositionen (JuU 17, rskr 154). 8Riksdagen 1991/92. och kriminalvårdsverkets Prop. 1991/92:100 transportorganisationomfattas inte av den ovan beskrivna rationalise- Bilaga 3 ringsplanen. () har påregeringens uppdrag gjort en översyn av transportorganisationen ienlighet med ett regeringsbeslut . Uppdraget redovisades den 2december 1991. Vidare föreslogs en särskild rationaliseringplan förkriminalvårdsstyrelsen kompletteringspropositon (regeringensproposition /91:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten förbudgetaret 1991/92, m.m. del II, s. 16). Där framgåratt bör lämna förslagtill besparingar på minst 10 milj.kr under anslaget E 1. för budgetåren 1991/92 -1993/94. hade inga erinringar mot förslaget (FiU 37, rskn 390).Riksdagsbeslutet följdes upp med ett regeringsuppdrag tillkriminalvårdsstyrelsen . Jag anser attrationaliseringsarbetet bör fiillföljas i enlighet med förslagen i 1991 årsbudgetproposition och kompletteringsproposition. Rationaliseringenunder anslaget E 1. för /93 bör uppgåtill 1,3 milj. kr Den sammanlagdarationaliseringen inom kriminalvårdsverket i övrigt bör uppgå till drygt 30milj. kr under /93. Jag förordar att besparingama görs underanslagen E 2. Kriminalvårdsanstaltema, E 3. Frivården och E 6. Utbildning avpersonal m.fl. Av de resurser som frigörsgenom rationaliseringen under det nu aktuella budgetåret bör enligt minmening 2/3 återföras tillkriminalvården för åtgärder för att höja verkets ekonomiadministrativa standardsamt för effektivitetsfrämjande åtgärder på anstaltema och inom frivården. Jagförordar att anslagen E 2, E 3 och E 6 tillförs sammanlagt omkring 20 milj. knJag redogör närmare under anslagen för hurrationaliseringama har beräknats och hur de medel som kan återföras böranvändas. 1990/91Utgift 116 054 899 1991/92Anslag 109 286 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 108 342 000 1992/93Förslag 97 680 000 är centralförvaltningsmyndighet för kriminalvården.Styrelsen är chefsmyndighet för regionmyndighetema, kriminalvårdsanstaltema,häktena och frivårdsmyndighetema. I administrativt hänseende är styrelsenhuvudman för kriminalvårdsnämnden och övervakningsnämndema. Kriminalvårdsstyrelsenleds av en generaldirektör Vid fmns också en styrelse.Inom finns ett planeringssekretariat och fem enheten Styrelsen bestämmer vilka uppgifter som enheteraa skall ha. Från anslagetbetalas kostnadema för kriminalvårdsnämndens verksamhet. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader Lokalkostnader (71 258 000) (-(- 2 809 000) För insatser mot AIDS har underanslaget anvisats 14 milj. kr för innevarande budgetan Styrelsen yrkar ettoförändrat belopp för /93 och föreslår att medlen anvisas underE 2- och E 3-anslagen. Ytterligare medelbegärs för klientelundersökningar (+ ), omväridsanalyser (kr) samt åtgärder för förbättring av arbetsmiljön (-1- ). fick en nyorganisation . De förändrade arbetsuppgifter som jag tidigareredogjort för medför att behovet av personal vid minskarUnder /91 minskades antalet tjänster vid styrelsen från omkring320 till omkring 230. kompletteringsproposition föreslogs att anslaget E 1. skulleminskas med ytterligare minst 10 milj. kr under budgetåren 1991/92 -1993/94. hade inga erinringar mot förslaget. Regeringen uppdrog tillkriminalvårdsstyrelsen att i anslagsframställningen för budgetåret1992/93 redovisa förslag till besparingar på minst 10 milj. kr under ovannämnda anslag för treårsperioden. Avkriminalvårdsstyrelsens anslagsframställning framgår att styrelsen Prop.1991/92:100 har påbörjat ett arbete med att forma en ny organisation för dencentrala Bilaga 3 administrationen där resursema skall minskas med 10 milj. kr.under den aktuella treårsperioden. Omorganisationen kommer att genomföras isina huvuddrag under /93 men kommer enligt styrelsen inte att ge full ekonomisk effekt tre, /94. Jag beräknar, i likhet med , densamlade besparingen under anslaget till 1,3 milj. kn under budgetåret1992/93. /87 har särskilda medel anvisats för bekämpningen avAIDS, bl.a. för åtgärder inom kriminalvården för att begränsa smittspridningenbland narkotikamissbmkare. Medlen disponerades av /90. /91 har 14 milj. kn för insatser inomkriminalvården beräknats under anslaget E 1. Särskildamedel för att bl.a. förbättra samarbetetmellan socialtjänst och kriminalvård har från samma tidpunkt tilldelatssocialstyrelsen. För att insatseraa inom kriminalvården skall bli såeffektiva som möjligt utformas dessa i samarbete med . Även för /93 har jag beräknat 14milj. kn för fortsatta insatser mot aids inom kriminalvården. Dessamedel bör emellertid fno.m. nästa budgetår föras över till anslagen E 2. Kriminalvårdsanstaltema resp. E 3. Frivården.Jag förordar att 10 milj. kn beräknas under anslaget E 2. och 4 milj. kn underanslaget E 3. Insatsema kommer dock att ha samma inriktning som underinnevarande budgetån Jag beräknar anslaget till Jag hemställer att regeringenföreslår att till Kriminalvårdsstyrelsenför /93 anvisa ett förslagsanslag på 2 597 588 313 2 479 803 000 2 438 384 000 2 699 511 000 1990/91Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 1992/93 Förslag Prop.1991/92:100 Bilaga 3 fanns inomkriminalvården 19 riksanstalter med 1 339 slutna och 561 öppna platser, 61lokalanstalter med I 352 slutna och 1 076 öppna platser samt 29 häkten med I344 platser Riksanstaltema, lokalanstaltema, häktena och frivårdsdistrikten ärorganiserade i sju regionen I ledningen förvarje regionmyndighet finns en kriminal-vårdsdirektön Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Gemensamma funktioner i kvarteret Råvaror m.fl. utgifter för sysselsättning av de intagna 1 651 388 000 (1 564 742 000) 8 922000 254 757 000 -I- 102 154 000 (H- 59 111000) -I- 69 811000 -I- 374 000 -I- 73 758 000 -f 8 034 000 + 2 148000 -f 307 000 2 438 384 000 -I- 261 127 000 Genom den rationalisering somföreslås kommer ett antal tjänster, som inte nu kan redovisas, att dras in. Intäkter inom arbetsdriften redovisas pä statsbudgetens inkomstsida underFörsäljningsinkomster, Inkomster vid kriminalvården. Bilaga3 För insatser mot AIDS har under anslaget anvisats 14 milj. kr för innevarandebudgetår Styrelsen föreslår ett oförändrat belopp för /93, varav 10 milj. kn beräknas under förevarande anslagoch 4 milj. kr under E 3-anslaget. Ytterligare medel begärs förutveckling av klientverksamhet (+1500 000 kr), åtgärder för förbättring av arbetsmiljön (kr) samt förinformation (-1-2 200 000 kr). För drift och utveckling av ADB-system beräknasytterligare En uppräkning yrkas av anslagsposten Vårdkostnader med hänsyn till utgiftsutvecklingen, främst för transporter och§ 34-verksamhet (-1- 65 000 000 kn). Utnyttjandet av anstalts- ochhäktesorganisationen m.m. Antalet fängelsedömda som togs ini anstalt var 14 188, 14 980, 16 098, 15 467 resp 15 883. Åren 1987 och1988 ökade beläggningen vid kriminalvårdsanstaltema med sammanlagt och vidhäktena med sammanlagt . Därefter har beläggningsnivån vid anstalter ochhäkten varit i stort sett oförändrad. Beläggningen på de slutna riksanstaltemahar legat högt. Antaletlångtidsdömda ökar stadigt . Av de intagna den1 mars var 435, 406, 420, 470 resp. 528 dömda till fängelse femår eller men För övriga anstaltstyper är situationen tillfredsställande. Beläggningslägetvid de slutna lokalanstaltema har varit lägre än för övriga anstaltstypen Nya slutna lokalanstalterhar tagits i brak i och . Den tidigareslutna riksanstalten Roxtuna, som har använts som öppen riksanstalt, kommer att omvandlas tillsluten lokalanstalt. Även efter en nedläggningav kriminalvårdsanstalten bedömer jag att tillgången påslutna lokalansteltsplatser är god. I det föregående har jag förordatatt den rationaliseringplan som riksdagenlade fast för kriminalvårdsverket efter förslag från den förra regeringeni budgetproposition fullföljs. De närmare riktlinjema för rationaliseringsarbetet angavs i ettregeringsuppdrag till . Rationaliseringskravet under anslaget E 2.Kriminalvårdsansteltema för /93 uppgår till 28,3 milj. knRationaliseringen har beräknats på förvaltningskostnader och kostnader föradministrativa lokalen Kostnader för personal vid häkten Prop.1991/92:100 Justitieutskottethar i sitt betänkande (JuU 1984/85:37) om vissa kostnader för häktede m.m. medanledning av vissa förslag från revisorer anfört att det finns godaskäl att förete en mera fördjupad analysoch förbättrad uppföljning av utvecklingen beträffande personalkostnademavid häktena. Enligt utskottets mening finns det ett intresse för att få fe del av uppföljningsarbetet på området.Riksdagen har givit regeringen tillkänna vad utskottet har anfört i dette hänseende (rskr 1984/85:343). har ålagts att minskakostnadema inom anstalts-och häktesorganisationen med sammanlagt omkring 150milj. kn /92 - 1995/96. En rationalisering avdenna omfattning föratsätter, som har framfört i sinanslagsframställning, att olika delar avorganisationen blir föremål för en mer genomgripande översyn och analys.Styrelsen utarbetar nyckeltal och principer som skallligga till grand för den framtidafördelningen av personal till anstalter och häkten. En utgångspunkt är därvid att de ojämnheter som kan fmnas i fråga omlönekostnader mellan t.ex. olika häkten, och som inte beror på skillnader istorlek, byggnads-mässig utformning etc. skall rättas till isamband med rationaliseringsarbetet i enlighet med önskemål. fick år 1989i uppdrag av regeringen att ta initiativ till att samtligakriminalvårdsanstalter skulle upprätta och genomförahandling.splaner för verksamhetens irmehåll. Enligt riktlinjeraa för uppdraget skulle varje anstalt utforma mål ochmetoder anpassade till anstaltens särskilda föratsättningar, bl.a. ifråga om klientel och andra lokala föratsättningan På anstalter med en högandel narkotika-missbrakare skulleinriktningen vara att upprätta och genomföra lokala handlingsplaner motnarkotika. Uppdraget harredovisats i delrapporter och 1990 och i en slutrapport iseptember 1991. Avredovisningaraa framgår bl.a. att lokala handlingsprogram har upprättats vid deflesta anstalten Föratom olika åtgärder för att förhindra införsel av narkotikaförsöker man på olika sätt motivera narkotika-missbrakaretill behandling. På de flesta anstalter förekommer t.ex. informationsinsatseri form av temadagar och liknande. Vid ett tiotal anstalter pågår olikadrogkurser efter en pedagogisk modell som inspirerats av de s.k.rattfällekurseraa. Vid omkring 25anstalter har inrättats motivationsavdelningar som arbetar med särskilda påverkansprogram. Ytterligare anstaltsplatser meddenna inriktning planeras. En föratsättningför alt de åtgärder som påbörjas skall kunna fortsätta efter frigivningen är ett väl utvecklat samarbetemed utomstående myndigheter ochorganisationer Handlingsprogrammen Prop. 1991/92:100 poängterar också vikten avatt dette samarbete utvecklas och effektivi- Bilaga 3 seras. Av särskild betydelse är ett väl fungerande samarbete mellankriminalvården och samt behandlingshemmen. Av stor vikt ärockså de insatser som arbetsförmedling och AMU gör för kriminalvårdensklienter och arbetsmarknadsverket har enats om ett gemensamthandlingsprogram i syfte att förbättra samverkan mellan de bådamyndigheteraa. Det är enligtmin mening viktigt att utöka och effektivisera de insatser som syfter till attfå narkotikamissbrakare att påbörja en adekvat behandling deavtjänar fängelsestraff. Som ett led i dette bör antelet platser vid ansteltersom arbeter med särskilda motivations-ochbehandlingsprogram för narkotikamissbrakare utökas. kan till stordel ske inom ramen för tillgängliga medel. Jag förordar dock attkriminalvårdsverket tillförs 3 milj. kr för att underlätte och påskynda utbyggnaden av sådana program. Insatsemafmansieras med medel som frigörs genom rationaliseringar inom kriminalvården. Kriminalvården utför ett stortantel transporter Dessa sker såväl för den egnaverksamheten som för vissa andra myndigheters verksamhet. Polismyndighetenansvarar t.ex. för verkställande av avvisningsbeslut i asylärenden, men förpassningen ombesörjs oftast avkriminalvårdsverket. En liknandeuppgiftsfördelning gäller när polismyndigheten skall lämna handräckning vidtransporter som genomförs med stöd av bl.a. lagen (1988:870) om vård avmissbrakare i vissa fall (LVM), lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser omvård av unga (LVU) och lagen (1966: 293) omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV). Kriminalvårdsverkethar i allmänhet kostnadsansvaret även i fråga om de transporter somutförs åt andra samhällsorgan. Verkets möjligheter att styra planeringen avdessa transporter är emellertid begränsade. () har på regeringensuppdrag gjort en översyn avkriminalvårdsverkets transportorganisation. Uppdraget redovisades tillregeringen . I uppdraget har ingått att bedöma om nuvarandeorganisation är ändamålsenlig samt om administrationen, stymingen, samordningenoch uppföljningen är tillräckligt effektiv. Vidare har i uppdraget ingått attöverväga om föratsättningaraa för kriminalvårdsverkets huvudmannaskap för detransporter som utförs åt andra samhällsorgan bör omprövas. Av RRVs rapport(Fu 1991:10) framgår bl.a. att kostnaden för kriminalvårdsverketstransportverksamhet uppgick tilldrygt 223 milj. kn /91. är en ökning av kostnaderaamed i fäste priser från /86. Närmare hälften avkriminalvårds-verkets transportkostnader avser utlandstransporter Vid utlandstransportergenom kriminalvårdens försorg har antalet transporterade personer ökat från ca3 100 /88 till ca 10 200 budgetåret 1990/91. Prognosen för budgetåret1992/93 är att mellan 15 000 och Prop. 1991/92:100 18 000 personer kommeratt transporteras till utlandet genom kriminal- Bilaga 3 vårdsverkets transportorganisation. RRV har igranskningen av transportverksamheten fiinnit problem bl.a. i fråga om ansvarsfördelningen mellankriminalvårdsverket och andra myndigheten hänger samman med attverksamhets- och kostnadsansvar är delat, vilket medför bristandekostnadseffektivitet. Det gäller bl.a.transporter som sker med stöd av utlänningslagen (1989:529) samt transportersom sker med stöd av LVM, LVU och LSPV.