prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Fr.o.m. får myndighetema visskompensation för höjd löneskatt.För ombudsmannens del beräknarjag kompensationen till . Jaghemställer art regeringen föreslär att till Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringm.m. för /93 anvisa ett förslagsanslag pä . Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl. 1990/91 Utgift 11406 000 1991/92 Anslag 52 500000 1991/92 Anslagexkl.mervärdeskatt 50 608 000 1992/93 Förslag 84 030000 Frän anslaget finansieras fr.o.m. den 1 januari1991 kostnader för lån till hemutmstning för flyktingar och vissa andraudänningar. Anslaget disponeras av centrala studieslödsnämnden (CSN). CSNhar bedömt udåningen under /93 till 400 milj.kr. Kosmadema för räntesubventioner och avskrivningarav län beräknas med utgångspunkt inuvarande regler till 70 milj.kr. (-(-30 milj.kr.). CSN har också föreslagit vissa ändringar i regelsystemetsom sammantaget ökar kostnadema med 4,7 milj.kr. CSN beräknar de adminisö-ativa kosmadema förbeviljning och återbetalning av hemutt-ustningslån samt utveckling avadministrativa mtiner dll 15,4 milj.kr. (-1-4,5 milj.kr. Totalt beräknar CSN anslagsbehovet till 85,4 milj.kr. Föredragandens övervägande Prop.1991/92:100 Statenkommer att ha kostnader för räntesubventioner och för avskrivning av län för personer medlångvarig betalningsoförmåga. Med den lånevolym som angetts av CSN, beräknarjag medelsbehovet för räntesubventioneroch avskrivningar till 70,5 milj.kr. (-i-30,5 milj.kr.). Jag har härvid tagit hänsyn till den regeländring sombeslutades av (prop. 1991/92:25 bil. 9,SnJ6, rskr. 57) och som genomförs den 1januari 1992. Nägra regeländringar i övrigt bör integenomföras. De löpandedriftskostnaderna för administration beräknar jag till . (-i-3 977 000 kr.) För systemutveckling ochinvesteringar beräknas kosmadema till . (-.) Jaghemställer att regeringen föreslår att till Lån till hemutrustning för flyktingarm.fl. för /93 anvisa ett förslagsanslag pä 84 030 (X)0kr. 1991/92 Anslag exkl.mervärdeskatt 24 700 000' 1992/93 Förslag 34 000 000 Från anslaget finansieras fr.o.m. den 1 januari1992 den nyinrättade myndighet, , som skall besluta iöverprövningsärenden enligt utlännings- och medborgarlagsdflningen. kan beräknas dll 26,1 milj.kr. i fråga om en basorganisation med enkapacitet på årsbasis för 4 000-6 000 urvisningsärenden. Härtill kommer kosmadema för de extraordinärainsatser som måste göras för attreducera de ärendebalanser som nämnden övertar från . Såsomredovisats i prop. 1991/92:25 bil. 9, s. 49, behöver balansavarbemingama pågåtill januari -febmari1993. Jag beräknar anslagsbehovet för detta till 7,9 milj.kr. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillUtlänningsnämnden för /93 anvisa ett förslagsanslag pä . 177 12 1991/92. E.Jämställdhetsfrågor ' Prop. Arbetetför att förverkliga målen i den femänga handlingsplan för jämställdhet som antogs av under våren1988 (prop. 1987/88:105, AU 17, rskr. 364)fortsätter även under /93. I stort sett samtliga de åtgärder som föreslogs i propositionen harvidtagits. Medel har ställts till förfogandeför projekt- och utvecklingsarbete, olika uppdrag har lämnats, studierhar påbörjats eller genomförts m.m. I propositionen om en ny jämställdhelslag, m.m.(prop. 1990/91:113, AU 17, rskr.288) föreslogs vissa åtgärder för att förstärka och bredda handlingsplanen.Även dessa åtgärder har-vidtagits. En samlad bedömning av resultaten av det pågåendearbetet kommer alt göras under /94.1 a-waktan pä denna kommerjag i det följande att redovisainriktningen i stort för jämställdhetsarbetet under /93 samt ta upp nägra frågor som enligt minmening bör uppmärksammas särskilt. Det råder politisk enighet om de övergripandemålen för svensk jämställdhetspolitik nämligen att kvinnor och män skall hasamma rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter inom alla väsentiiga områden i livet. Detta innebär en betydande styrka, inte minst när Sverigessamarbete med övriga även på jämställdhetsområdet nu går in i ettintensivare skede. Av gmndläggande betydelse för jämställdhet mellankvinnor och män är en arbetsmarknads-och arbetslivspolidk som ger bäde kvinnor och män sysselsättning och en lön att försörja sig på. Likaviktigt är en bra och fullt utbyggd bamomsorgsamt möjligheter för både kvinnor och inän att stanna hemma när barnen är små. Människor måste därtill ges en ökadvalfrihet an forma familjensvardag. Det handlar således bäde om att skapa möjligheter för den enskilda individen alt i högre utsträckning kunnagöra de val som han eller hon anservara viktiga och att föra en politik som gör det möjligl att behälla och vidareutveckladen generella välfärden. Enmajoritet av de förvärvsarbetande kvinnoma återfinns inom den offentliga sektom, ofta i arbeten som är slitsamma, bädefysiskt och psykiskt. Det är viktigtatt traditionellt kvinnliga arbeten uppvärderas. Kvinnor måste också fä större ansvar och inflytande över verksamhetenoch en bättre arbetsmiljö. Det är min uppfatming att konkurrens mellan fleraolika arbetsgivare och en ökad decentt-aliseringinom den offentliga sektom kan bidra till att de som är verksamma där får en starkare ställning och bättrearbetsvillkor. Rätten till en egen inkomst med en lön attförsörja sig på är central för jämställdhetsslrävandena. Den närmarefördelningen av ekonomiska resurser mellan könen redovisas pä sedvanligtsätt i underbilaga 12.5. Det kan dock här konstateras att det alltjämt i stor utsträckning finns löneskillnadermellan kvinnor och män, även med hänsyntagen till sådana faktorer som utbildning, arbetstid osv. En viktig uppgift förden utredning om löneskillnader mellan 178 kvinnor och män (C 1991:05) som tillsattes äratt öka kunska- Prop. 1991/92:100 pemaom dessa skillnader. Utredningen skall redovisa sin analys med slutsat- Bil.12 ser och förslag före utgången av . Det är också mycket angeläget att ge de kvinnorsom vill ta ett ökat ansvar i arbetetmöjligheter att göra detta. Andelen kvinnliga chefer i arbetslivet, inte minst inom den privata sektom, är alldeles förlåg. Statistiken på detta område behöverdock vidareutvecklas. () kommer därför inom kortatt beviljas medel för en kartläggning av andelen kvinnor pä chefsnivå inom privat och offentiig sektor. Jag räknarmed att en sådan kartläggning skallkunna föreligga /93 och ligga till gmnd föreventuella ytterligare åtgärder på detta område. Intresset bland kvinnor för att starta och drivaföretag har ökat de senaste åren.Regeringen har uppdragit åt närings- och teknikutvecklingsverket () att utarbeta ett program för attfrämja kvinnors företagande i det regionalpolitiskastödområdeL Del är av slor vikt att utvecklingsfondema och andra som tillhandahäller information tillnyföretagare uppmärksammar kvinnligaföretagares särskilda behov samt de gmpper av potentiella kvinnliga företagaresom finns, inte minst inom offentiig sektor. Den nya jämställdhetslagen (SFS 1991:433), somträdde i kraft den 1 januari 1992är ett viktigt redskap för att skynda på utvecklingen i riktning mot jämställdhet i arbetslivet. En aktiv medverkanfrån arbetsmarknadspartemas sida ärväsentiig i det fortsatta arbeteL Jag utgår från an arbetsmarknadens parter nu är beredda att ta ett större ansvar idessa frågor. Jag kommer att följa denfortsatta tillämpningen av lagen noga, inte minst i förhållande till den rättsutvecklingsom sker inom EG på detta område. I jämställdhetslagen har bl.a. införts reglerom sexuella trakasserier på arbetsplatsen.Jag anser det viktigt att en aktivt arbete för an motverka sådana trakasserier kommer igång. För att förstärka detarbete som jag utgär ifrån kommeratt genomföras av (JämO) och arbetsmarknadens parter, kommer jag att föreslåregeringen att avsätta medel för bl.a. projekt samt information ochopinionsbildning i syfte att öka kunskapema på detta område. Enviktig fömtsättning för kvinnors förvärvsarbete är atl männen tar elt ökat ansvar för arbetet med hem och bam. Ijämställdhetslagen finns nu regler om arbetsgivarensskyldighet att underlätta för både kvinnor och män att förena förvärvsarbeteoch föräldraskap. Andelen män som umyitjar föräldraförsäkringen är fortfarande låg. Statistiken över hurföräldraförsäkringen umylljas ärbristfällig. () fick därför regeringens uppdrag att genomföra förändringar istatistiken. Uppdraget skall redovisasredan den 1 mars 1992. Jag utgär frän att verkets redovisning bl.a. ger möjligheter att mäta även de ogiftasammanboende pappomas uttag av försäkringensamt förslag tiU hur en regelbundet återkommande statistik på Prop.1991/92:100 detta område skall kunna presenteras. Opinionsbildning och information är viktiga inslagi arbetet för att stimulera fler mänatt umyttja den unika möjlighet som den svenska föräldraförsäkringen ger till en tidig och nära kontakt medbarnen. Chefen för redovisat särskilda informationsinsatser för att öka pappomas uttag av föräldrapenning ochföreslagit medel för detta. Utbildninghar stor betydelse för människors möjligheter att påverka sin egenlivssituation och välja yrke. Därför har skolan och den högre utbildningen en cenö-al roll i det fortsatta arbetet förjämställdhet mellan kvinnor och män i samhället.Jämställdhet har också varit ett viktigt mål för skolpolitiken . Utvecklings- och försöksverksamhet harpågått, inle minsl med slöd fråntrettonde huvudtitelns reservationsanslag I 2. Verksamheten har bl.a. syftat till attmotverka det könsbundna studie-ochyrkesvalet samt att utveckla modeller för arbetsformer i skolan som på ett tydligare sätt än utgår från bådeflickors och pojkars behov. Mycket återstår enligl min mening att göra inomutbildningen när det gäller jämställdhet.Könsfördelningen i gymnasieskolan är alltjämt mycket sned. Undervisningens innehåll och arbetsformer präglasfortfarande av traditionellt könsrollstänkande.Genom den reformering av skolväsendet som skett, har jämsiälldhelsmålen tydligare uttryckts i lagstifmingenoch dess förarbeten på skolområdet.Det ankommer på skolverkel att följa upp och utvärdera måluppfyllelsen. Regeringen avser senare att uppdra åt skolverkelatl utforma en strategi för utvärderingoch utveckling av jämställdhetsfrågoma inom ungdomsskolan. bör därvid beakta vikten av att skolantar tillvara och vidareutvecklarpedagogiska metoder som tillmötesgår både flickors och pojkars behov samt att innehållet i undervisningen och deläromedel som används utgår frän bådeflickors och pojkars intressen. Vidare bör beaktas hur skolan motverkar könsbundnastudie- och yrkesval. Ettviktigt mål för jämställdheispolitiken är att öka kvinnors inflytande pä olika områden och nivåer i samhället. Kvinnomasandel i har minskat i förhällande till föregående mandatperiod. Del är angeläget att arbetet med att ökakvinnorepresentationen, både i direkt ochindirekt valda församlingar fortsätter. De mål för andelen kvinnor i statliga styrelser och kommittéer som enligthandlingsplanen för jämställdhet skall nås inom vissa tidsperioderligger självfallet fasL Det är glädjande att kunna konstatera att målet kvinnor i de centt-ala statliga styrelsema somenligt handlingsplanen skulle näs , nu jgg redan har uppnätts och Lo.m. Andelen kvinnoruppgår till 31 Prop. Situationen förde regionala stadiga styrelsema är inte lika gynnsam. menäven där har en väsentiig ökning skett i förhållande dll föregående år. Andelenkvinnor i dessa uppgår nu till , jämfört år En närmare redovisning avkvinnorepresentationen i stadiga organ lämnasi underbilaga 12.6. Den särskilda projektverksamhet i dessa frågor,som pågått med stöd av medelfrån trettonde huvudtitelsn reservationsanslag I 2. Särskilda jämställdhetsåtgärder, upphörde /92. Erfarenhetema frän denna verksamhet är goda och projekten synes ha bidragit till attskapa fömtsättningar för ett merkonkret arbete hos de nominerande organisationema. Det är min avsikt att avsätta medel för en närmareutvärdering av de samlade insatsema på detta område. En sädan utvärdering blirett viktigt redskap i det fortsattaarbetet för att öka kvinnorepresentationen. Allförhindra våld mot kvinnor och att skydda, stödja och hjälpa de kvinnor som utsatts för misshandel och sexuella övergreppär en viktig jämställdhets-fråga. Ipropositionen om en ny jämställdhetslag, m.m. föreslogs ett flertal åtgärder som syftar till att effektiviserasamhällets insatser för att motverka våldmot kvinnor. Bl.a. föreslogs att 5 milj. kr. skulle avsättas under trettonde huvudtitelns reservationsanslag 12.Särskilda jämställdhetsåtgärder för ettregionalt/lokalt urvecklingsarbete i syfte att åstadkomma ett förbättrat samarbete i dessa frågor mellan myndigheter inomrättsväsendet, samthälso-och sjukvården. Dessa medel har ställts till (SoS) förfogande. SoS skall senast den 1 september 1992redovisa hur medlen hittillsanvänts. Jag kommer an föreslå regeringen att även under budgetåret1992/93 erhåller vissa medel för detta arbete. Ett särskilt uppdrag har lämnats tillRikspolisstyrelsen (RPS). RPS skall i samrädmed SoS, () och Riksåklagaren () genomföra fortbildning avberörda yrkesgmpper på central och regional/lokal nivä inom rättsväsendet, saml hälso- ochsjukvården. För uppgiften har särskildamedel avsatts. Utbildningsinsatsema kommer att genomföras med början /93. Som ett resultat av förslag i den tidigare nämnapropositionen har även RPS tagit fram skyddsutmsming i form av larm,mobiltelefoner m.m. som skall ställasdll förfogande för kvinnor som lever under hot. Utmsmingen kommer inomkort att finnas tillgänglig i samtliga län. Jag vill också nämna att regeringen gettjustitiekanslem (JK) i uppdrag att utvärderabestämmelsema om olaga våldsskildring (16 kap. 10b § ).Uppdraget skall redovisas . Chefen för har tidigareidag föreslagit, i enlighet medregeringsförklaringen, an en försöksverksamhet med livvakt åt kvinnor som är särskilt hotade skall komma till ständ.Medel har beräknats för detta underandra huvudtitelns ramanslag B 5. Jag ser Prop.1991/92:100 förslaget som en viktigkomplettering av åtgärdema på detta område. Trots en Bil. 12 omfattande lagsdftning har de mest utsattakvinnoma saknat ett tillfredsställande skydd mot hot ochförföljelse. Landets kvinnojourer och deras riksorganisationRÖKS utgör ett ovärderligt stöd för kvinnor som utsatts för misshandeloch olika former av sexuella övergrepp. Kvinnojouremas ideella arbete ärsåledes betydelsefullt. Till RÖKS och vissainvandrarorganisationer som stöder misshandlade kvinnor utgår bl.a. ettorganisationsstöd med drygt 2 milj.kr. Chefenför har föreslagit att ytterligare medel,3 milj.kr., skall anvisas för stödinsatser och utvecklingsarbete ikvinnojouremas lokala arbete. Nordiskt och intemationellt arbete Densvenska jämställdhetspolitiken möts och fortsätter att mötas av ett stort intresse från många andra länder. Svenska insatserav skilda slag i det nordiska och det intemationella samarbetet kommer ankrävas även framöver. Detta gällerinte minst i fråga om jämställdhetssamarbete med . fördelades medel tillett åttiotal organisationer m.fl.för informadon och opinionsbildning m.m. i syfte att stimulera debatten omfrågor som rör kvinnoma och EG. Ett aktivt arbete pågår nu mnt om i landet föratt öka kunskapema om hur ett närmare samarbete med EG påverkar de svenskakvinnoma. Jag bedömer att det även framöver kommer att behöva avsättas medel för skilda insatser närdet gäller EG. Del framförhandlade avtalet om ett europeisktekonomiskt samarbetsomräde, EES, somavses träda i kraft , omfattar även jämställdhetsfrågoma. Av särskild betydelse i dettasammanhang är somSverige genom avtalet måste följa. Den nya jämställdhetslagen innehåller regler som är anpassade till vad som gällerinom EG. Det är angeläget att fortsätmingsvis följa den rättsutveckling somsker inom EG på jämställd-hetsområdet.EES-avtalet förväntas också skapa möjligheler för och övriga EFTA-länders samarbete i övrigt med EG. Detgäller t.ex. de olika kommittéer ochnätverk som finns på jämställdhetsområdet men också initiering av nyaprogram m.m. En ökat samarbete med övriga när detgäller jämställdhetsfrägor måsteockså innefatta situationen för kvinnoma i . Det sker bl.a. inom ramen för och dessjämställdhetskommitté. F.n. förbereds ett möte i . Nästajämställdhetsministermöte äger mm i med våld mot kvinnor somhuvudtema. Även del nordiska samarbetet ijämställdhetsfrågor kommer enligt min meningatt få en ökad betydelse framgent. I nordiska ministerrådets jämsiälld- hetskommitie(ÄK-JÄM) fortsätter arbetet med att fullfölja de åtgärder som ingåri den nordiska handlingsplanen för jämställdhet fram . bete pågår även för att förberedaen ny nordisk kvinnokonferens/nordiskt Prop. 1991/92:100 Fomm som skall äga rum i . Konferensen blir en viktigt led i det nordiskaförberedelsearbetet inför nästavärldskvinnokonferens i FNs regi som äger rum är 1995. Beslut om platsen för denna skall fattas av FNs kvinnokommissionvid dess möte . Vad beträffar jämställdhetssamarbetel inom OECDvill jag nämna att har tagit initiativ till en s.k. panel under är 1992om kvinnor, arbetsmiljö och hälsaoch kommer att bistå med experthjälp i denna fråga. 1990/91 Utgift 4 321 590 1991/92 Anslag 5 900 000 1991/92 Anslagexkl mervärdeskatt 5 755 716 1992/93 Förslag 6 046 000 Från anslaget betalas kosmader förjämställdhetsombudsmannen (JämO) med kansli och för jämställdhetsnämnden. JämOsuppgifter och organisation framgår av jämställdhetslagen (1991:433) och avförordningen (1991:1438) med instmktion för jämställdhetsombudsmannen. Antalet diskrimineringsanmälningar har /91 minskat någotjämfört med året innan. Liksom har anmälningarna rört i huvudsak den offentiiga sektom. Närmare hälften avde inkomna anmälningarna gälldeifrågasatt diskriminering vid tjänstetillsättning och ca en fjärdedel lönediskriminering. I ett mål som anhängiggjordes iarbetsdomstolen (AD), träffadessenare förlikning. Totalt har förlikning träffats i sex ärenden. Endast ettfätal ärenden har registrerats rörande brist pä aktiva åtgärder. I fråga om aktiva åtgärder har JämO lagt tonviktvid övergripande undersökningarinom vissa branscher samt vid informationsinsatser. Bl.a. har en undersökning om förhållandena inomadvokalbranschen genomförts. Ett projektkring jämställdhetsarbetet i tio största företag har påbörjats. Skriftenutgavs underhösten 1990. har JämOs målsättning iförsta hand varit att uppnå förlikningi de fall brott mot jämställdhetslagen har antagils föreligga. Myndigheten syftar också i sitt arbete till attförmå de fackliga organisationerna att ätasig en störte andel av anmälningarna än vad som sker JämO framhåller att den nya jämställdhetslagen(1991:433) som o-ädde i kraft kommer att kräva ökade insatser och därmed ett ökat resursbehov för myndigheten. Även omJämOs direkta tillsynsbefogenheter jg3 inskränks genomkollektivavtal mäste myndigheten agera kraftfullt över ett obegränsat verksamhetsfält. Medel bör tillförasför ökade informationsinsatser samtför ytterligare en tjänst för handläggning av diskrimineringsärenden. JämOyrkar också ökade medel för ADB-utmsöiing, personalutbildning m.m. samtatt huvudförslaget inte tillämpas. 1991/92:100 Bil.12 Beräknad ändring 92/93 (därav lönekostnader) (■I-147 600) Jämställdhetsnämndensuppgifter framgär av jämställdhetslagen (1991:433) och av förordningen (1991:1437) med instruktion förjämställdhetsnämnden. Nämndenresursbehov torde enligt JämO inte komma att öka jämfört med anslaget för innevarande budgetär. JämO beräknarnämndens kostnader till . för /93. Detsammanlagda medelsbehovet för JämO och /93 beräknarjag till . Av detta belopp utgör . kosmader för JämO, varav 3 212 600kr. Jag har i min beräkning tagil hänsyn till att JämO erhöllväsentiigt utökat anslag för budgetåret1991/92. Effektema för JämOs arbete av den nya jämställdhetslag som trädde i kraft kan närmareiakttas först efter ytterligare någotår. Myndigheten omfattas fr.o.m. /94 av systemet med treårigbudgetering, inför vilket en fördjupad prövning av JämOs medelsbehovkommer att ske. Jag har emellertid, med hänsyn till dekonsekvenser eventuella besparingar skullefä för en myndighet av JämOs storlek, beräknat medel för /93 ulan tillämpning av huvudförslaget. Jaghar även tagit hänsyn till underåret inträffade merkostnader för löner samt lill de faktiska lokalkostnadema. För jämställdhetsnämnden har jag beräknatmedel utifrån ett oförändrat resursbehov. Hemställan Prop.1991/92:100 BiL12 Jag hemställer att regeringenföreslär an till Jämställdhetsombudsmannenm.m. an-visaett förslagsanslag pä . 1990/91 Utgift 12 854 000 Reservationl 11 282 959 1991/92 Anslag 13 369 000 1991/92 Anslag exkl.mervärdeskatt 13 323 000 1992/93 Förslag 10556 000 Exkl. mervärdeskatt Frän anslaget betalas kostnader för särskildaåtgärder som syftar till atl främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Den speciella satsningen pä projekt för ökadkvinnorepresentation i stadiga organupphörde varför anslaget minskats med 3 milj.kr. Under budgetåret 90/91 och harmedel beviljats till projekt m.m.,bl.a. för an motverka våld mol kvinnor, för att öka kunskapen om kvinnor ochden europeiska gemenskapen och för att pröva vägar att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor iförskollärar- och friddspedagogut-bildningen. För /93 bör inriktningen vara altgenom ett utvecklings-och förändringsarbetefå fram sådana kunskaper och erfarenheter som kan ses som strategiska för att främst förbättrakvinnomas villkor i arbetslivet och pä andra omräden i samhälleL För projektverksamhet som syftar till attförbättra kvinnors villkor pä arbetsmarknaden m.m. beräknarjag . Jaghemställer att regeringen föreslär att till Särskilda jämställdhetsåtgärder /93 anvisa ett reservationsanslag pä . Underbilaga 12.1 Prop. 1991/92:100 Bil. Sammanfattningav betänkandet (SOU 1991:71) Teaterns kostnadsutveckling - 1990 medsärskilda studier av Operan, och Utredningenhar aort följande sammanfattning av betänkandet. I första avsnittet av kapitel 1 (Utredningens arbete)återges utredningsdirektiven. Utredningen som antagit namnetteaterkostnadsutredningen (TKU) skall enligt direktivenredovisa och analysera vilka faktorer som påverkat och påverkarkostnadsutvecklingen inom teaterområdet och jämföra denna med den allmännakostnadsutvecklingen i samhället i övrigt. Utredningen skall vidare belysa hurde totala ekonomiska resurserna utnyttjas i teatrarnas verksamhet.Produktivitetsutvecklingen vid teatrarna skall belysas. TKU skall också görajämförelser med några andra länder vad gäller kostnadsutvecklingen för olikatyper av teaterverksamhet. Översynen bör i första hand inriktas på deteaterinstitutioner för vilka staten har huvudansvaret - Operan, ochRiksteatern. Vidare bör i arbetet ingå en analys av vilkenverksamhetsform som är lämplig för 0|)eran och Dramalen med hänsyn tillverksamhetens karaktär eller av ekonomiska skäl. TKU har valt att beskriva kostnadsutvecklingen underperioden /76-1989/90, dvs. i stort sett liden efler det kulturpolitiskabeslut fattade . TKU:s beskrivning av kostnadsutvecklingen istorl inom teaterområdet grundar sig i första hand på uppgifter sammanställdaav , medan den mer ingående beskrivningen avkostnadsutvecklingen vid Operan, och baseras påårsredovisningar och underlag som TKU erhållitdirekt från resp. institution. För att en jämförelse av kostnadsutvecklingen inomteaterområdet med utvecklingen inom samhället i stort skall kunna ske har ettsärskilt teaterkostnadsindex (TKI) utarbetats. TKI beaktar bl.a. den personalintensivaverksamheten inom teaterområdet och ger en bild av en tänkt"normalteaters" kostnadsutveckling, TKI har ställts i relation lillkonsumentprisindex (KPI). För alt vid redovisningen av Operan, Dramalen ochRiksteatern utjämna variationer mellan skilda verksamhetsår samt för atttydligare åskådliggöra utvecklingstendenser har en del av analysen baserats påmedelvärden för treårsperioder. Kapitel 2 (Teaterområdet - en bakgrundsbeskrivning)inleds med en översiktlig beskrivning av landels teaterinstitutioner och friateatergrupper. Statens roll enligtriksdagens kulturpolitiska beslut berörs och innebörden i den statligakulturpolitiken för Operan, och anges. Teaterlivets utbyggnad och decentralisering sedan1940-talet beskrivs Prop. 1991/92:100 i korthet.