prop · GF03170 · 1991-12-31 00:00:00 — 1207) har slagit fast att krav påurspmngsmärkning motsvarande de svenska kraven strider mot artikel 30 iRomfördraget. Bestämmelserom ursprungsmärkning av kläder finns i lagen (1982:736) resp. förordningen(1982:910, ändrad senast 1990:1062) om urspmngsmärkning av kläder.Bestämmelserna innebär att kläder skak vara märkta med uppgift om det land därde är tikverkade när de säljs till förbmkare inom landet. Märkningen skallnormalt vara fast anbringad på plagget. Ansvaret för att plaggen är märktaligger på detaljhandeln. I bilaga till förordningen anges vilka kläder den ärtillämplig på. får meddela närmare föreskrifter om märkningen. Ensvensk anpassning enligt motiverar att det svenska kravet påurspmngsmärkning av kläder slopas. Jag förordar en generell avveckling avbestämmelserna och föreslår därför att lagen (1982:736) om urspmngsmärkning avkläder upphävs. 3 Ömsesidigt bistånd i tullfrågor (protokoll 11) Mittförslag: Möjligheten för svensk tullmyndighet att lämna bistånd i tullfrågorutvidgas till att också omfatta bistånd enligt överenskommelse med mekanfolkligorganisation. Motsvarande skall även gälla vid internationekt samarbete påbrottmålsområdet. 1991/92:170 Bilaga 1 Bakgrundentill mitt förslag: Den kontroll av resande- och vamtrafiken som haratt utföra bl.a. för att hindra smuggling och bekämpa ekonomisk brottslighethar blivit en allt mer krävande uppgift. En av orsakerna till detta är att denekonomiska brottsligheten liksom smugglingen av främst narkotika i ökadutsträckning tenderar att organiseras internationellt. Mekanstatligtadministrativt bistånd i tullfrågor är en metod att möta denna utveckling. () har avgivit ett antal rekommendationer i ämnet. Dessutom har CCCutarbetat ett modekavtal för bistånd i tullfrågor. Sverigehar tidigare ingått bilaterala avtal om tullsamarbete med FörbundsrepublikenTyskland (jfr prop. 1973:117, SkU36, rskr. 194 och prop. 1975/76:74, SkU16,rskr. 53, SFS 1976:929), med (jfr prop. 1983/84:93, SkU23, rskr. 146,SFS 1985:79), med (jfr prop. 1984/85:183, SkU56, rskr. 284, SFS1986:17), med och (jfr prop. 1985/86:26, SkU6, rskr.24, SFS 1986:710), med Förenta Stater (jfr prop. 1987/88:38, SkU4,rskr. 23, SFS 1988:146), med (jfr prop. 1988/89:127, SkU34, rskr. 271,SFS 1989:698) samt med (jfr prop. 1990/91:182, SkU39, rskr. 327, SFS1991:1319). Hämtöver har ingått ett multilateralt avtal med de nordiskaländerna i samma ämne (jfr prop. 1980/81:169, SkU53, rskr. 315, SFS 1982:801). Protokoll 11 innebär att bistånd i tullfrågormöjliggörs mellan EFTA-länderna och EG och dess medlemsländer. 1 artikel 1 definieras vissa centrala begrepp,såsom "tullagstiftning" samt "tullar". Artikel 2 reglerar protokollets tillämpningsområde.Enligt denna skall bistånd lämnas för att säkerställa en korrekt tillämpning avtullagstiftningen samt att förhindra, upptäcka och utreda överträdelser avdenna lagstiftning. Bistånd enligt protokoket kan i huvudsak indelas itre kategorier, nämligen utbyte av upplysningar, artiklarna 3 4, övervakningav personer, varor och transportmedel, artikel 3, samt delgivning av handlingaroch beslut, artikel 5. Artiklarna 6 8 reglerar biståndsframställningensform och innehåk, handläggning av framställningar samt former förinformationsutbyte. Artikel 9 innehåller regler om undantag frånskyldigheten att lämna bistånd. Bistånd kan vägras om ett efterkommande skullestrida mot avtalpartens suveränitet, allmänna rättsprinciper, säkerhet ellerandra väsentliga intressen. Bistånd kan också vägras om det skulle inkräkta påen industri-, handels-elleryrkeshemlighet. Generellt undantag gäller slutligen Prop. 1991/92: 170 för valuta- eller skattebestämmelser utanför tullområdet. I artiklarna regleras hur mottageninformation skall behandlas från sekretessynpunkt samt användningen avupplysningar. Information skall vara av förtrolig natur och omfattas avsekretesskydd hos de berörda staterna, men även i tikämpliga gemenskapsorgan dvs. Erhållen information får användas för annat ändamål änprotokollets syften endast efter skriftligt samtycke från den myndighet somlämnat uppgiften. Förbehållsregeln gäller dock ej information om narkotikaeller psykotropa ämnen. Sådana upplysningar kan meddelas andra myndigheterdirekt involverade i narkotikabekämpningen. Enligt artikel 12 kan en tjänsteman bemyndigas attinställa sig som vittne eller sakkunnig vid en utländsk domstol ellermyndighet. 1artikel 13 behandlas frågan om kostnader. Artikel 14 reglerar hur utbytet av bistånd skallorganiseras. Genomförandet av protokollet skall överlåtas tik de centralatullmyndigheterna i EFTA-länderna och å andra sidan åt behöriga enheter inomEG-kommissionen och där så är tillämpligt åt tullmyndigheterna i EG:smedlemsländer. Enligt artikel 15 skall protokollet komplettera ochinte hindra tillämpningen av andra avtal om ömsesidigt bistånd som slutits mellanEG- och EFTA-länder samt mellan EFTA-länder. Skälen för mitt förslag: Den lagstiftning som ärerforderlig för administrativt samarbete med utländsk tullmyndighet infördes isamband med det tidigare nämnda svensk-tyska tuksamarbetsavtalet. Sålunda innehållerlagen (1973:431) om utredning angående brott mot utländsk tukag ettbemyndigande för regeringen att föreskriva att bistånd skall lämnas främmandestat av svensk tukmyndighet i den mån det påkallas av överenskommelse mellanSverige och främmande stat om ömsesidigt bistånd för att förhindra, utreda ochbeivra brott mot utländsk tukag. Vidare finns föreskrifter om delgivning avhandlingar samt indrivning i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull,annan skatt, avgift eller pålaga. Nämnda lagar avser överenskommelser mellan Sverigeoch främmande stat. För att bli tillämpliga på avtal med EG, måste dessaanpassas och ändras. När det gäker bestämmelser om sekretess inom bl. a.tullområdet finns regler i 9 kap. 1 3 §§ sekretesslagen (1980:100), vilka tar sikte påsekretess med hänsyn till skyddet för enskilds förhållanden av såväl personlig som ekonomisk natur. Enligt 1 § gäker sekretess i myndighets verksamhet som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt faststäl lande av underlag för bestämmande av skatt. Sekretess gäker enligt 2 § också bl. a. ärenden om kontroll beträffande skatt eller om säkringsåtgärd i samband med sådan kontroll samt annan verksamhet som avser tullkon troll och som inte faller under 1 §. Av 3 § första stycket följer attsekretessen enligt 1 och 2 §§, i den mån har godkänt avtal härom med främmande stat, också gäller i ärenden om handräckning eller bistånd som en myndighet lämnar åt en annan myndighet eller annat organ i den staten i verksamhet som motsvarar den som avses i nämnda paragrafer. Absolutsekretess gäller enligt 3 § andra stycket i beskattnings- ochindrivningsverksamhet för uppgifter som svenska myndigheter erhållit enligtsådana avtal, om avtalet innehåller en klausul om att uppgifterna inte fårlämnas vidare i det fallet. I fråga om sådan sekretess får inte föreskrifternai 14 kap. I 3 §§ om vissa inskränkningar i sekretessen tikämpas i strid motavtalet. Ävennär det gäker reglerna om sekretess och utlämnande av uppgifter börkonsekvensändringar ske eftersom både enskilda stater och en mekanfolkligorganisation är avtalsparter. Motsvarande gäller för lagen (1991:435) med vissabestämmelser om internationellt samarbete på brottmålsområdet. Enligtmin bedömning krävs därför ändringar i lagen (1973:431) om utredning angåendebrott mot utländsk tukag, lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tuk, annanskatt, avgift eller pålaga, lagen (1991:435) med vissa bestämmelser ominternationellt samarbete på brottmålsområdet och i sekretesslagen (1980:100).Vad beträffar erforderliga ändringar i sekretesslagen kommer statsrådet att framlägga förslag i samband med en allmän översyn av gällandesekretessregler med anledning av m. m. 1991/92:170 Bilaga 1 4 Immunitet och privilegier för EFTA: sövervakningsmyndighet och Mitt förslag:Lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall ändras så att denäven omfattar EFTA: s övervakningsmyndighet och . Promemorianbehandlade inte denna fråga. Bakgrunden till mitt förslag: Protokollen 6 och 7till avtalet mellan EFTA-statema om upprättande av en övervakningsmyndighet ochen domstol innehåller som nämnts tidigare (avsnitt 9.2) bestämmelser omrättskapacitet, privilegier och immunitet för EFTA:s övervakningsmyndighet ochEFTA-domstolen. Protokoll 6 om rättskapacitet, privkegier ochimmunitet för EFTA:s övervakningsmyndighet är indelat i fyra delar. Del I (art.16) rör bl.a. övervakningsmyndigheten som rättssubjekt. Där anges attmyndigheten skall vara en juridisk person med därtill höranderättshandlingsförmåga. Enligthuvudregeln skall övervakningsmyndigheten åtnjuta immunitet mot rättsligaförfaranden och verkställighet. Vissa specifika undantag finns dock. Vidare skakmyndighetens egendom bl.a. åtnjuta immunitet mot varje form av rekvisition,konfiskation eller expropriation. Myndighetens arkiv och dokument skall varaokränkbara. tillgångar, inkomster ochannan egendom skall vara befriade från bl.a. alla direkta skatter. Del II (art. 7 och 8) innehållerbestämmelser om medlemmar, tjänstemän och andra anställda vidövervakningsmyndigheten. njuta immunitet moträttsligt förfarande vad avser åtgärder de vidtagit vid Prop. 1991 /92:170 fullgörandet av sina uppgifter med visst undantag. Medlemmar, tjänstemän och andra anställda skallvara befriade från all nationell inkomstskatt på lön och ersättning sombetalats ut av övervakningsmyndigheten (med undantag av pensioner och liknandeförmåner). Sådan skattebefrielse åtnjuts endast av den som har ett fastkontrakt för sin tjänstgöring. Liksom vad fallet är inom EFTA omfattasdock inte dem som utför uppdrag . Myndigheten skallspecificera de kategorier som berörs av nämnda befrielse och lämna informationdärom till EFTA-staterna. Medlemmarna skall med vissa få undantag ocksååtnjuta immunitet mot anhållande, mot civil- och förvaltningsrättsligtförfarande och mot straff-rättsligt förfarande. Del III (art. 9) rör ledamöter av rådgivande organoch experter som bistår övervakningsmyndigheten. Dessa skak med några fåundantag åtnjuta immunitet mot rättsligt förfarande vad avser åtgärder devidtagit vid fullgörandet av sina uppgifter. Samma förmåner tikkommerföreträdare för Europeiska gemenskapernas kommission och EG: s medlemsstatersom deltar i arbetet vid de rådgivande organ som bistår övervakningsmyndigheten. Del IV (art. 10-13) innehållerallmänna bestämmelser. Där anges bl. a. att övervakningsmyndigheten skall hävasin immunitet resp. kan häva medlemmars, tjänstemäns eller andra anstäkdasimmunitet då denna skulle hindra rättvisans gång. Protokoll 7 om rättskapacitet, privilegier ochimmunitet för är indelat i tre delar. Del I (art. 1-6) rör bl.a. som rättssubjekt. Där anges att domstolen skak vara enjuridisk person med därtill hörande rättshandlingsförmåga. Enligt huvudregeln skall domstolen åtnjutaimmunitet mot rättsliga förfaranden och verkställighet. Vissa specifikaundantag finns dock. Vidare skak myndighetens egendom bl. a. åtnjuta immunitetmot varje form av rekvisition, konfiskation eller expropriation. Domstolensarkiv och dokument skall vara okränkbara. Domstolens tillgångar, inkomster och annan egendomskall vara befriade från bl. a. alla direkta skatter. Del II (art. 7 9) rör domare,registrator, tjänstemän och andra anställda vid domstolen. Domarna skallåtnjuta immunitet mot rättsligt förfarande för åtgärder de vidtagit i sintjänsteutövning. Detta gäller även sedan deras uppdrag har upphört. Domstolenkan i plenum häva immuniteten. Om straffrättsliga förfaranden därefter vidtasmot en domare skall denne ställas inför rätta endast vid den domstol som ärbehörig att döma ledamöter av de högsta nationella domstolarna. Även registratorn, tjänstemännen och andraanställda vid domstolen skall åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden föråtgärder de vidtagit vid fullgörandet av sina uppgifter. Detta gäller ävensedan deras tjänstgöring vid domstolen upphört. Domare, registrator, tjänstemän och andra anställdaskall vidare vara befriade från ak nationell inkomstskatt på lön och ersättning som betalats 203 ut av domstolen (medundantag av pensioner och andra liknande förmå- Prop. 1991/92: 170 Sådanskattebefrielse åtnjuts endast av den som har ett fast kontrakt Bilaga 1 för sin tjänstgöring.Liksom vad fallet är inom EFTA omfattas dock inte dem som utför uppdragunder .kortare tid. de kategorier som berörsav nämnda befrielse och lämna information därom till EFTA-staterna. Domare skall vidare åtnjuta den immunitet bl. a.mot civil- och förvaltningsrättsliga förfaranden som tillkommer diplomatiskaföreträdare. Del III (art. 1013) innehåller allmänna bestämmelser.Där anges bl. a. att domstolen skall häva sin resp. kan häva immuniteten förregistratorn, tjänstemännen och andra anställda vid domstolen när immunitetenskuke hindra rättvisans gång och när den skulle kunna hävas utan att domstolensintresse skadas. Skälen för mitt förslag: Enligt 4§ lagen (1976:661)om immunitet och privilegier i vissa fall skall sådana internationella organoch därtill anknutna personer som anges i bilagan till lagen åtnjuta immunitetoch privilegier enligt vad som bestämts i avtal eller stadga som är i kraft iförhållande tik . För att EFTA:s övervakningsmyndighet ochEFTA-domstolen och dessa organs personal m.fl. skall komma i åtnjutande av deförmåner som anges i protokoll 6 och 7 till avtalet mellan EFTA-staternaom upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol bör till den nämndabilagan fogas två nya punkter, punkterna 40 och 41. Punkten 40 avserövervakningsmyndigheten, medlemmarna av övervakningsmyndigheten, tjänstemännenoch andra anställda vid myndigheten och dessa personers familjemedlemmar, ledamöterav rådgivande organ tik övervakningsmyndigheten, experter som utför uppdrag förmyndigheten samt företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission och EG:smedlemsstater. Punkten 41 avser , domare, registrator, tjänstemänoch andra anställda vid domstolen samt dessa personers familjemedlemmar.Enligt min mening har man inkluderat tidigare nämnda personer genom den ilagförslaget angivna personkretsen. Den föreslagna lagändringen bör i likhet med vadsom föreslås beträffande EES-lagen träda i kraft den dag regeringen bestämmer.Det åligger regeringen att kungöra tidpunkten då avtal eller stadga har trätt ikraft i förhållande till . 1enlighet med vad som har anförts i det föregående har inom utrikesdepartementetupprättats förslag till Lag om upphävande av lagen (1982:736) omursprungsmärkning av kläder, 2. lag om ändring i lagen (1973:431) om utredningangående brott mot utländsk tukag, 3. lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande avutländsk tull, annanskatt, avgift eller pålaga, 204 4. lag om ändring i lagen (1991:435) med vissabestämmelser om Prop. 1991/92:170 internationellt samarbete påbrottmålsområdet. 5. lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall. Förslagen under 2 och 3 har upprättats efter samrådmed statsrådet och förslaget under 4 efter samråd med statsrådetLaurén samt förslaget under 5 efter samråd med chefen för . Lagförslagen är av sådan beskaffenhet att lagrådetshörande skulle sakna betydelse. Lagförslagenbör fogas till detta protokoll som bilaga 1.5. 1991/92: no Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att godkänna 1. avtalet mellan Europeiska ekonomiskagemenskapen. Europeiska kol- och stålgemenskapen och deras medlemsstater samt medlemsstaterna i Europeiska frihandelssammanslutningen om Europeiska ekonomiska sa marbetsområdet, 2. avtalet mellan EFTA-länderna om upprättande av en övervakningsmyndighetoch en domstol, 3. avtalet mellan EFTA-ländema om en ständig kommitté, 4. avtalet mekan EFTA-länderna om en kommitté med ledamöter frånEFTA-staternas parlament, delsatt anta förslagen till 5. lag om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES), 6. lag om upphävande av lagen (1982:736) om ursprungsmärkning av kläder, 7. lag om ändring i lagen (1973:431) om utredning angående brott motutländsk tukag, 8. lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande avutländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga, 9. lag om ändring i lagen (1991:435) med vissabestämmelser om internationellt samarbete på brottmålsområdet, 10.lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall. om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) Härigenom föreskrivs följande. 1991/92:170 Bilaga 1Bilaga 1.1 Promemorians lagförslag 1§ Denna lag gäller tillämpningen av avtalet den 00 (månad) 1992 mellan denEuropeiska ekonomiska gemenskapen (EEG) och Kol- och stålgemenskapen (EKSG) ochdess medlemsstater samt medlemsstaterna i den EuropeiskaFrihandelssammanslutningen (EFTA) om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES), nedan kallat . Denna lag gäller också tillämpningen av avtalet den00 (månad) 1992 mellan medlemsstaterna i EFTA om dels en övervakningsmyndighetoch en , nedan kallat och dels en ständig kommitté,nedan kallat . 2§Huvudbestämmelserna i (artiklama 1 129) och de tik avtalethörande protokollen 12,8 andra punkten, 13,17,2125 samt 39 skak gälla som laghär i landet. huvudbestämmelser och de protokoll somavses i första stycket finns intagna som bilaga 1 till denna lag'. 3§Huvudbestämmelserna i (artiklarna 153) och de till avtalet hörandeprotokollen 1 -4 skall gälla som lag här i landet. huvudbestämmelser och de protokoll somavses i första stycket finns intagna som bilaga 2 till denna lag. 4§ Protokoll 1 till skall gälla som lag här i landet. Protokolletfinns intaget som bilaga 3 till denna lag-*. 5§ Om det i en författning finns föreskrifter som avviker från denna lag ellerfrån föreskrifter som meddelas tkl uppfyllande av förpliktelserenligt , skall de avvikande föreskrifterna tillämpas endast om såsärskilt har angetts. Statligastödåtgärder m. m. Begränsningav svensk myndighets prövningsrätt 6 § När en stödåtgärdsom avses i artikel 61 i har anmälts till (), får svensk myndighet inte pröva tillåtligheten avstödet innan har meddelat beslut i saken. 'SFS-utgivarens not: Övriga texter finns tillgängliga hos utrikesdepartementetstraktatenhet. SFS-utgivarensnot: Övriga texter finns tillgängliga hos traktatenhet. SFS-utgivarensnot: Övriga texter finns tillgängliga hos traktatenhet. 7 § En kommun är skyldig att upplysa regeringen om stöd som planeras ' och som kan bli föremål för ESAs prövning. , , , lagförslag 8 §Om finner att en kommun har beslutat att lämna stöd som står i strid med artikel 61 i , får regeringen upphäva det kommunala beslutet. 9 §Följande bestämmelser i de i bilaga XIV till upptagna rättsakterna nr 1, 10, 11 och 14 skall med de anpassningar som framgår av bilagan gälla som lag här i landet. Artiklarna 1-5 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89av om kontrok av företagskoncentrationer (nr 1). Artiklarna 1 -5, 7 och 8 i rådets förordning (EEG)nr 1017/68 av om tikämpning av konkurrensregler på transporterpå järn väg, landsväg och inre vattenvägar (nr 10). Avdelning I i rådets förordning (EEG) nr 4056/86 avden om fastställande av detaljerade regler för tillämpning avartiklarna 85 och 86 i fördraget på sjöfarten (nr 11). Artiklarna 13 i höga myndighetens beslut nr 24/54av med en förordning om de förhållanden som utgör kontroll överett företag enligt fördragets artikel 66.1 (nr 14). Deangivna rättsakterna finns intagna som bilaga 4 till denna lag**. 10 § Regeringen bestämmer vilken myndighet som skall vara behörig här ilandet vid tikämpning av konkurrensreglerna i och ESA-avtalet.Denna myndighet skall ge och det bistånd som föreskrivsenligt dessa regler. 11 § Den myndighet som regeringen bestämmer enligt 10 § skall utförasådana undersökningar som begärs av enligt följande artiklar i protokoll 3till : Kapitel II, artikel 13, Kapitel VI, artikel 20, Kapitel IX, artikel 17, Kapitel XI, artikel 10, Kapitel XIII, artikel 12. 12 §Vid en undersökning enligt 11 § har myndigheten rätt att hos företag och företagssammanslutningar 1. granskaböcker och andra affärshandlingar, 2. ta kopior av eller göra utdrag ur böcker och andraaffärshandlingar, 3. begära muntliga förklaringar direkt på platsen, och 4. få tikträde till samtliga lokaler, markområden ochtransportmedel. Ett skriftligt beslut av myndigheten skall uppvisas vidundersökningen. Detskall innehålla upplysning om ESAs begäran om undersökningen och dess föremåloch syfte. '* SFS-utgivarens not: Övriga texter finns tillgängligahos trak tatenhet. : Biläga XIV till och de i paragrafen angivnarättsakterna finns som/)//. 4 8 till promemorian]. 13 § Företag och företagssammanslutningar är skyldiga att underkastasig Prop. 1991 /92:170 sådana undersökningar som har beslutat om enligtprotokoll 3 tik Bilaga 1 . 14 § Vad som föreskrivs i 12 och 13 §§ gäller också när den myndighet -..som regeringen bestämmer enligt 10 § bistår vid undersökningar ° enligt följande artiklar i protokoll 3 till : Kapitel II, artikel 14, Kapitel VI, artikel 21, Kapitel IX, artikel 18, Kapitel XI, artikel II, Kapitel XIII, artikel 13. 15 § Den myndighet som regeringen bestämmer enligt 10 § får begära handräckning för att genomföra de åtgärder som avses i 12 § 1,2 och 4. Handräckning får också begäras beträffande åtgärdersom beslutar enligt de artiklar i protokok 3 till som anges i14 §. Verkanav domar och beslut 16 § Avgöranden som avses i artikel 110 första stycket skallverkställas på samma sätt som en svensk domstols lagakraftägande dom, såvidainte annat följer av beslut som avses i artikelns fjärde stycke. 17 § Beslut av samt domar och beslut av ochEGs första instans enligt konkurrensbestämmelser i andra fall ände som anges i 16 § gäller här i landet. 18 § Enligt kan en domstol inhämta yttrande från EFTA-domstolenom innebörden av bestämmelser i . Närmare föreskrifter om sådantinhämtande beslutas av regeringen. 19 § Beträffande bestämmelser om vittnesförhör här i landetskall lagen (1946:818) om bevisupptagning åt vissa internationella organtikämpas. 20 § Vid åtal här i landet mot den som är domare i skall 3kap. 3 § tillämpas. Denna lag träder i kraft den dag regeringenbestämmer. Genom lagen upphävs lagen (1992:000) om tillämpningav avtal mekan , och EEG om civil luftfart. 14 1991/92. Förteckning över remissinstanser Prop. över och Kammarrätten iGöteborg Statligamyndigheter m. m. i , och JustitiekanslernJämstäkdhetsombudsmannen Länsstyrelseni Göteborgs- och län Standardiseringskommissioneni (SIS) Statens maskinprovningar Statens pris- och konkurrensverk 210 Bank'och försäkringsväsendet m.fl. Institutetför utländsk rätt AB Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening . Sverigeskemiska industrikontor Bilaga 1 Remissinstanser som i särskild ordning berettstillfälle att yttra sig beträffande frågan om EFTA-staternas rätt att begränsanationella domstolars möjlighet att inhämta yttrande från . Juridiskafakultetsnämndema vid universiteten i , och om ett Europeisktekonomiskt samarbetsområde (EES) ,övervakningsavtalet och kommittéavtalet 1§ Denna lag gäller tillämpningen av avtalet mellan Europeiskaekonomiska gemenskapen (EEG) och Kol- och stålgemenskapen (EKSG) och dessmedlemsstater samt medlemsstaterna i den Europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA) om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (). Denna lag gäller också tillämpningen av avtalen den00 mellan medlemsstaterna i EFTA om upprättandet av enövervakningsmyndighet och en domstol, (övervakningsavtalet), och om en ständigkommitté (kommittéavtalet). Bestämmelseri avtalen som skall gälla som svensk lag 2 § Följande bestämmelser i skall gälla som svensk lag: protokoll 1 och 2, protokoll 8 punkt 2 samt protokok 13,14, 17,21 25och 39. Bestämmelsemassvenska text finns intagen som bilaga 1 tik denna lag. 3 § Följande bestämmelser i övervakningsavtalet skall gälla som svensk lag: Avtaletssvenska text finns intagen som bilaga 2 till denna lag. De engelska, finska,franska, isländska, italienska, norska, svenska och tyska texterna skall hasamma giltighet. 4 § Protokok 1 till kommittéavtalet skak gälla som svensk lag.