prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Jag beräknar kostnaderna för dessa utbildningsbidrag till 28,5 milj. kr. Utbildningsbidrag vidjobb-sökar-aktiviteter för ungdomar bör beräknas för 17 000 deltagare under /93, vilket är 3500 fler än under innevarandebudgetår. Verksamheten som är en aktiv förmedlingsåtgärd för ungdomar i åldem skall användas som ett förstainstrument för att slussa ut ungdomarna på arbetsmarknaden. Kostnaderna fördessa utbildningsbidrag har jag beräknat till 83,0 milj. kr. Jag återkommerstrax (avsniti 2.13.1) lill beräknade medel för inskolningsplatser. Motbakgrund av vad jag har sagt om utvecklingen på arbetsmark naden bör arbetsgivare som satsar påpersonalutbildning även under bud /93 få göra avdrag påarbetsgivaravgifterna, om de efter anvis ning av arbetsförmedlingen anställeren ersättare för den som utbildas. Intresset förutbildningsvikariaten har, efter en trög start, ökat under Prop. 1991/92:100 i takt med att informationen börjarnå ut till arbetsgivarna. 11 innehade ca6000 personer utbildningsvikariat. AMS prognos är att utbildningsvikariatenskall kunna omfatta närmare 15000 personer före utgången avinnevarande budgetår. Jag har med hänsyn till utvecklingen och AMSbedömning beräknat antalet personer påutbildningsvikariat till ca 20000 under budgetåret1992/93. Med hänsyn tillden allmänna löneutvecklingen föreslår jag att det avdrag som arbetsgivare får göra för lönekostnader för vikarien skall höjasfrån . perarbetsdag fr.o.m. , vilket jag beräknar kommer att varaden genomsnittligt utbetalade dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen undernästa budgetår. Även de avdrag som arbetsgivare i vissa fall kanmedges för utbildningskostnader förden som utbildas bör få fortsätta enligt de bestämmelsersom gäller för innevarande budgetår. Mitt förslag om arbetsgivaraas rätt att få göraavdrag på arbetsgivaravgifterna för lönekostnader vid anställning aversättare för personal som utbildar sig och för utbildningskostnader för densom utbildas föranleder en lagomtillfäUigavvikelse från lagen (1981:691)om socialavgifter. Lagen bör gälla under /93. Avdragsrättenbör begränsas till situationerdå en arbetsgivare låter en anställd deha i utbildning på arbetstid med bibehållna anställningsjormåner. Ilagen bör även tas in den engångsvisadisposition av avgifter till lönegarantifonden för handläggning av lönegarantiärenden hos länsstyrelserna som jagtidigare föreslagit. Ett förslag till lag om tfllfällig avvikelse från lagen (1981:691)om socialavgifter har upprättatsinom . Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som underbilaga ILLJag har i denna fråga samrått med statsrådet . Minskningenav antalet personer i beredskapsarbeten som skett under en rad av år upphörde under föregående budgetår.Under /91 sysselsattesi genomsnitt 8 700 personer i beredskapsarbeten, vilket var en ökning med 400 personer jämfört medbudgetåret innan. Statsbidragskostnadenper dagsverke, i fasta priser, ökade från . Kostnadsökningen beror på uppgången av dagsverkskostnadema för investeringsarbeten, som ökadefrån . Investeringsarbetenas andel av det totala antalet beredskapsarbeten,mätt i antal sysselsättningsdagar, uppvisade endast en marginellökning, från 3,till 3,. Andelen som fick arbete efter att ha lämnat ettberedskapsarbete sjönk, , till . Andelen som efter ett beredskapsarbetepåbörjade en arbetsmarknadsutbildning ökade däremot med drygt en procentenhet till . Andelen personersom varit i beredskapsarbete längreän var lägre än under /90. Resultatenberor i huvudsak på den minskade efterfrågan på arbetskraft 75 som inträffade under föregåendebudgetår. Även den ökade inriktningen Prop. 1991/92:100 av åtgärden motsökandegrapper som riskerar långa arbetslöshetstider kan Bil. 11 ha bidragittill resultaten. Nästa budgetår kommer att präglas av högarbetslöshet. Det kan dessutombefaras att den kommunala sektorns svaga ekonomi kan påverka kommunernasmöjlighet att tillhandahålla platser för beredskapsarbete. I denna situation ärdet av yttersta vikt att beredskapsarbetena i första hand erbjudsarbetssökande som, trots andra insatser från arbetsförmedlingens sida, riskerar långtidsarbetslöshet.Beredskapsarbeten måste också följas upp med insatser som mera varaktigt löserden sökandes sysselsättningsproblem. Medelsbehovet för beredskapsarbete har jag förnästa budgetår beräknat till 2 772,9milj. 1 beloppet ingår kostnadema för personer i arbete med rekryteringsstöd. Medlen beräknas räcka till igenomsnitt 18000 personer i dessaåtgärder . Av medlen bör regeringen disponera 50 milj. kr. försärskilda insatser på utsatta orter m. m. Antaletpersoner i arbete med rekryteringsstöd fortsatte att minska under budgetåret1990/91, från 2 100 personer i genomsnitt /90till I 800 personer. Eftersom rekryteringsstödet i första hand ärinriktat mot ordinarie arbeten inom den konkurrensutsatta sektorn ärdess omfattning beroende av efterfrågan påarbetskraft inom denna sektor. Mest sannolikt är att den konkurrensutsattasektoms efterfrågan på arbetskraft blir fortsatt låg under nästa kalenderår,vilket innebär att rekryteringsstödets omfattning troligtvis inte kommer attöka förrän tidigast under andra hälften av /93. Jag har vid beräkningarna av medlen tillberedskapsarbeten (avsnitt 2.7) även tagit hänsyn till medelsbehovet för rekryteringsstöd. AMShar i skilda redovisningar redogjort för användningen av de otraditionellamedlen under /91. Av medlen har 160 milj.kr. fördelats till länen för lokala och regionala beslut. För insatser i har 10 milj. kr. reserverats för budgetåren1990/91 och 1991/92. Vidare har 20milj.kr. avsatts till fackligaorganisationer för uppsökande verksamhet och för insatser inomkulturområdet. Den regionala och lokala användningen av deotraditionella medlen har varierat stort. Det har handlat om projekt med inriktning på olika mål grapper såsom ungdomar, kvinnor, handikappade, invandrare och flyk tingar samt deltidsarbetslösa. Ävenföretags- och näringslivsinriktade åt gärder har förekommit. Mest resurser har avsatts till de företags- och näringslivsinriktade åtgärdema och till övriga projekt. Exempel på övriga projekt är samverkansprojekt, projekt organiserade av fackföreningar och informationsverksamhet. De flestalänsarbetsnämnder uppger att det är för tidigt att utläsa vilken Prop. 1991/92:100sysselsättningseffekt de insatta åtgärdemahar haft. AMS har dock gjort en Bil. 11 försiktig bedömning, grandad påde uppgifter som har redovisats, att ungefär 3000-3 500 nya arbetstillfällenhar skapats under /91. Jag vill erinra om att det inför budgetåret1991/92 angavs en ny inriktning förde otraditionella insatsema. Medlen skall användas till att utvecklaarbetsmetodema inom förmedlingsorganisationen och de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Vidare skall de otraditionella insatsema alltid utgå från den arbetssökande individens behov medsyftet att stärka dennes möjligheter till inträde och en fast förankring på arbetsmarknaden. Endast enliten del av resurserna får användas för projektledning och andra liknande kostnader som hänför sig tillspecifika projekt. De otadilionella medlen, som ej är regelstyrda,ställer stora krav på uppföljning och utvärdering. Jag föratsätter att AMSnogsamt följer användningen av dessa resurser och effekten avverksamheten. Viktigt är också att positiva erfarenheter sprids iorganisationen. Under nästa budgetår bör högst 100 milj. kr.,vilket också är det belopp somgäller under innevarande budgetår enligt mitt förslag i tilläggsbudget 1, av medlen inom anslaget B 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder få disponeras för otraditionellainsatser. 2.10 Försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder /91 disponerade regeringen 15 milj.kr. för försöksverksamhetmed sysselsättningsskapande åtgärder. Försöksverksamheten har inriktats på ungdoms-, jämställdhets- ochrehabiliteringsprojekt. Medel haräven avsatts för ett samverkansprojekt i storstadsområden med en Slor andelsocialbidragstagare. Arbetsförmedling, socialtjänst och försäkringskassaskall i detta projekt samverka för att minska beroendet av passivt kontantstöd. Regeringen disponerar under innevarande budgetår10 milj.kr. för försöksverksamhetmed sysselsättningsskapande åtgärder. Samma belopp bör anvisas för nästabudgetår. 2.11 Bidrag till arbetslösaJor att starta egen verksamhet Regeringenhar i flera propositioner föreslagit en rad åtgärder för attstimulera och underlätta ny- och småföretagandet. Utvecklingskraften och mångfalden hos småföretag ärbetydelsefull för tiflväxten i svenskekonomi. En stor del av det nytänkande som leder till utveckling av produkteroch tjänster sker hos småföretagen. Det är viktigt att även släppa fram småföretagen inom vård- ochomsorgsområdet som altemativ till offentlig sektor. Många av de personer som i nuvarande situation påarbetsmarknaden blivit arbetslösa har gedigen yrkes- och utbildningsbakgrand. Det finns därför anledning att trots det ogynnsamma konjunkturläget utnyttja den möjlighet som starta-eget-bidraget kan ge den enskilde att starta egen 77 Omfattningen avdenna åtgärd är begränsad. kan del konsta- Prop. 1991/92:100 terasatt inte mindre än 14000 arbetslösa blivit egna Bil. 11företagare med hjälp av starta-eget-bidraget. Var tionde var invandrare och var tredje var kvinna. avdem som beviljats bidrag var fortfarande verksamma som egna företagare tre årefter starten. hade gått i konkurs. Med tanke på de övrigainsatser, som regeringen föreslår för attstimulera ny- och småföretagande, anser jag starta-eget-bidraget varaväl motiverat. Jag beräknar därför oförändrad nivå på antaletbidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet. Denberäknade kostnaden för I 000 årsbidrag uppgår till 114,4 milj.kr. 2.12 Insatser för flyktingar och invandrare AMShar i skrivelse redovisat effekterna av särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser för flyktingar och invandrare /91.Av beräknade 130 milj.kr. har AMS förbrakat 127 milj.kr. för försöksverksamhetmed särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder för utomnordiska medborgare. Arbetet med denna heterogena grapp har ställtkrav på speciella åtgärder och kunskaper samt mer tid än det reguljära förmedlingsarbetet. De goda resultat, som trots allt uppnåtts /91 och somjagtidigare redogjort för, visar att det intensifierade och systematiska utvecklingsarbete som AMS bedrivit de senasteåren börjar få genomslag i helaarbetsmarknadsverket även om vissa områden behöver utvecklas ytteriigare.Attitydfrågoma på arbetsplatserna och möjligheten för flyktingar ochinvandrare att få det förstå arbetet, praktikplatsen eller arbets-platsorienleringen kräver fortsalla insatser frånarbetsförmedlingens sida i samarbete med andra myndigheter ochorganisationer. Trots de ökade insatserna ökar den relativaarbetslösheten för utomnordiskamedborgare snabbare än för svenskar. 1 genomsnitt för /91 var 1,av befolkningen i åldern 16 64år registrerade som arbetslösa vidarbetsförmedlingen. Motsvarande lal för utländska och utomnordiska medborgare var resp. 3,. AMSanser att orsaken till den kraftiga skillnaden kan vara dels atlflyktingar och invandrare oftare ärsysselsatta i mer konjunkturkänsliga branscher, dels att de riskerar arbetslösheti större utsträckning än svenskar på grand av att de har kortareanställningstid och tidsbegränsade anställningar. Den grupp på arbetsmarknaden som drabbas hårdastav nedgången i ekonomin är ungdomar i åldern 16 , framför allt ungdomarmed utländskt medborgarskap. Trots försämringen på arbetsmarknaden måste måletvara att fler utländska medborgare skall få arbete eller utbildning. Särskild uppmärksamhet skall fastas vidinvandrarungdomarnas situation. Jag delar därför AMS uppfattning att det är av storvikt atl arbetet med flyktingar och invandrare får särskilda resurser i sammaomfattning som föregående budgetår. För nästa budgetår beräknar jag 147,0 milj. kr.för särskilda insatser för flyktingar och andra invandrare. 2.13Insatser för ungdomar ProP-1991 /92:100 Ungdomsarbetslösheten,som började öka för atl sedan stiga kraftigt , var i åldersgruppen 1819år . Denna för mycket höga nivåär den högsta . Utvecklingenpå arbetsmarknaden i kombination med strakturförändringar ochbortrationaliseringar av ingångsarbeten har drabbat ungdomar i störreutsträckning än den redan etablerade arbetskraften. Antalet ungdomar i åldern 18 sysselsattainom ramen för den s. k. ungdomsgarantinökade /91. Medeltalet för /91 var 1900 ungdomarpå avtalade och 5 650 på särskilda inskolningsplatser. Under hösten1991 har antalet ungdomar i åtgärder ökat kraftigt. Ungdomsarbetslösheten skall bekämpas kraftfullt.Samordning av befintliga resurser,såväl personella som ekonomiska, är därvid en föratsättning. Näringsliv,myndigheter och organisationer måste samverka på alla nivåer. Trots skolans utökade ansvar för arbetslösaungdomar och arbetsförmedlingens intensifierade platsförmedling medjobb-sökar-aktiviteter befinner sig ett stort antal ungdomar, ofta en längretid, i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Åtgärderna skall ha ett innehåll som,genom att ge ungdomarnaarbetslivserfarenhet och yrkeskunskap, långsiktigt stärker derasställning på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens insatser måste därförinriktas mot ett större inslag avindividuella utvecklingsplaner. Alla utvärderingar tyder på att ungdomsinsatserna får störst effekt om de är en delav en individuell utvecklingsplan. Anvisning till arbete på särskild inskolningsplats bör ske mycket restriktivt och skall ses som en tillfällig meningsfullsysselsättning i avvaktan på t.ex. arbete, militärtjänst, utbildning,utbildningsvikariat, arbete med rekryteringsstödeller avtalad inskolningsplats. Omprövning av anvisningen måsle görasregelbundet och minst . För alt komma till rätta med problemet att antalet särskilda inskolningsplatser utgör en alltför stor andel av dearbetsmarknadspolitiska åtgärdernaför 1819-åringar måste ändringar iåtgärdssystemet övervägas. Jag avsersom jag tidigare nämnts att återkomma tillregeringen i denna fråga. Målsättningen är all finna vägar som ökarungdomamas möjligheter att söka sig lill näringslivet. Här måste nu parterna påarbetsmarknaden, trots lågkonjunkturen visa att de lar ansvar för attvåra ungdomars inträde på den reguljäraarbetsmarknaden underlättas. Det är inte enbart ungdomarnas behov av arbete som därmed kan tillgodosesutan arbetslivets behov av denutvecklingskraft som den unga arbetskraften representerar. AMS förslag i anslagsframställningen tillförändringar av ungdomsgarantinsutformning kommer all övervägas vid översynen av ungdomsgarantin. För nästabudgetår beräknar jag, med hänsyn till de nytillträdande Prop. 1991/92: 100ungdomarnas mycket svåra situation på arbetsmarknaden, att antalet in- Bil. 11skolningsplatser bör öka till 17000 i genomsnitt , varav 7000 särskilda inskolningsplatser. Kostnaden beräknarjag till 2 114,1 milj. kr. 2.13.2 Jobb-sökar-aktiviteterför ungdomar i åldern Situationenpå arbetsmarknaden för ungdomar i åldern 20 har, som jagtidigare redovisat, förvärrats relativt kraftigt under innevarande konjunkturnedgång. Det är också i dennaåldersgrapp som långtidsarbetslösheten har ökat kraftigast. Inom utbildningsområdet kommer högskolan, bl.a.för att motverka arbetslösheten i denna åldersgrupp, genom förslag tidigare iår och efter förslag av chefen för attförstärkas med 5000 högskoleplatser kommande budgetår. För innevarande budgetår disponerar AMS 210milj.kr. för att påskyndautvecklingen och utbyggnaden av jobb-sökar-aktiviteter vid landelsarbetsförmedlingar. Dessa medel bör, som jag har föreslagit, kvarståunder nästa budgetår. Erfarenheterna visar att jobb-sökar-aktiviteterklart förkortar arbetslöshetstiden för dem som deltar i aktiviteterna. Trotsdet kärva arbetsmarknadsläget kommerdeltagarna snabbare i arbete. De flesta län har utvecklat särskilda arbetsmetoder för olika grupper, bl. För att särskilt stödja unga människor vid derasinträde på arbetsmarknaden och föratt motverka långtidsarbetslöshet bland ungdomarna måste arbetsförmedlingensinsatser för denna grupp förstärkas. Som jag har redovisat under anslaget B 1. förvaltningskostnader bör detta ske bl. a. genom en förslärkning avjobb-sökar-aktiviteterna riktade särskilt tiU 20-24-åringar. Föratt underlätta arbetet med att få fram platser för 1819-åriga ungdomar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder infördes, som enförsöksverksamhet fr.o.m. den , bidrag till arbetsgivare för handledare för ungdomar som anställs på avtaladeinskolningsplatser, med rekryteringsstöd eller på utbildningsvikariat.Försöksverksamheten har två syften, delsatt få fram tillräckligt antal platser för ungdomar, dels att skapa arbetstillfällensom handledare för äldre arbetskraft. AMS har i skrivelse föreslagitatt handledarbidraget ändras så alt del lämnas under högsl och attbidraget fastställs till attmotsvara högst av lönekostnaden för varje anställd ungdom. Jag är ejberedd atl tillstyrka AMS förslag. Försöksverksamheten bör få fortsätta under nästabudgetår. Medelsbehovet beräknarjag till 252,0 milj.kr. vilketräcker till ca 4000 handledare . 2.14Arbetslöshets- och permitteringslöneersättning Prop. 2.14.1Medelsbehovet ''- Inledningsvisvill jag nämna att inom utarbetas för närvarandedirektiv lill en utredning med uppdrag att föreslå utformningen av enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersätt-ningen samt kostnadema för KAS betalas inte avanslagsmedel utan med arbetsgivaravgifter.Dessutom betalas kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen medfinansieringsavgifter från arbetslöshetskassorna. Jag vill ändå härredovisa min bedömning av verksamheterna och kostnadema. Innan jag går in på mina beräkningar avmedelsbehovet under nästa budgetårvill jag erinra om att regeringen har fastställt nivåerna på arbetslöshetsersättningarna för år 1992.Ersättningarna har därvid anpassatstill löneutvecklingen inom egentligindustri. Enligt regeringens beslut ärden högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen . KAS lämnas medhögst . Kostnaderna för statsbidragen tillarbetslöshetsförsäkringen bestäms huvudsakligenav nivån på arbetslösheten bland arbetslöshetskassomas medlemmar och storleken på den genomsnittligtutbetalade dagpenningen. Jag bedömer att arbetslösheten bland medlemmamai kassorna kommer att motsvara 11,4 dagarper medlem under nästa budgetår. Med denna arbetslöshet och engenomsnittligt utbetalad dagpenning på ca . samt ca 3,6 miljoner medlemmar i kassorna beräknar jagkostnadema för statsbidragen under /93 till 17075milj.kr. efter avdrag för finansieringsavgifter. Vidare beräknarjag antalet stöddagar med KAS under /93 till 4,1 miljoner. Jag räknar då med att det genomsnittligtutbetalade stödbeloppet kommer att uppgå till ca . Den totalakostnaden för KAS blir härigenom ca 730 milj. kr. Statsbidragen till permitteringslöneersättningen betalas helt med arbetsgivaravgifter. Permitteringar till följd av arbetsbrist hänger nära samman medkonjunkturatvecklingen och med hänsyn till det försämrade arbetsmarknadsläget beräknar jagkostnaderna för statsbidraget till 200 milj. kr. Detta räcker till ca 600000statsbidragsberättigade permitteringsdagar. Jag har härvid räknat medoförändrat statsbidrag, dvs. per dag i normalfallet och . per dag vid väderpermittering. Ersättningarna som utbetalas frånarbetslöshetsförsäkringen finansieras delsav arbetsgivarna, dels av medlemmarna i arbetslöshetskassorna. Arbetsgivarnabetalar en socialavgift, benämnd arbetsmarknadsavgift, och medlemmarna betalarvia sina medlemsavgifter en finansieringsavgift, i dagligt tal benämndegenavgift. På grand avarbetsmarknadsläget har kostnaderna för arbetslöshetsför säkringen stigit kraftigt under budgetåret1991/92. Även för /93 kan kostnaderna förväntas förbli höga. För att klara åtagandena 81 6 1991/92. gentemot de arbetslösa under detkommande budgetåret kommer det Prop. 1991/92: 100 därför att bli nödvändigt med ett tillskottav medel. De försäkrade bör därför ta på sig ett utökatansvar för finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen.Redan den fördubblas finansieringsavgiften enligtriksdagsbeslut. Jag kommer att senare återkomma till regeringenmed förslag om att finansieringsavgiften i arbetslöshetsförsäkringen börhöjas ytterligare fr.o.m. , från av den under det löpande verksamhetsåret genomsnittligt utbetalade dagpenningen. Denna höjning motsvarar en tredubbling av avgiften jämfört medår 1992. Efter en sådan höjningskulle den genomsnittliga finansieringsavgiften uppgå till ca . och medlem underföratsättning av att den genomsnittligt utbetalade dagpenningen uppgår till 475kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. anta förslaget till lag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter (avsnitt 2.6), 2. till Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för /93 anvisa ett reservationsanslag på . 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag AMU-gruppensfrämsta uppgift är att anordna arbetsmarknadsutbildning på uppdrag avarbetsmarknadsverket. Däratöver får grappen anordna utbildning för andra uppdragsgivare, t.ex. företag och kommuner.Myndigheterna inom grappen får också sälja andra tjänster och produkter somföljer av utbildningsverksamheten. AMU-gruppens verksamhet skall finansieras genomintäkter och varje haransvar för det ekonomiska resultatet av sin verksamhet. För AMU-grappen gäller förordningen (1988:1076)med instraktion för AMU-grappen. AMU-gruppensförsäljning av arbetsmarknadsutbildning uppgick budget /91 till totalt 977000yrkeskursveckor, vilket innebär en ökning jämfört med föregående budgetår (exkl. AMU- center). Försäljningen av utbildning till företag ökade beräknat på intäkterna. Jämfört /91 kommer volymen arbetsmarknadsut- Prop. 1991/92:100 bildningunder /92 enligt AMU-styrelsens bedömning att Bil. /93 räknar AMU-slyrelsen med en nedgång i försäljningen avarbetsmarknadsutbildning. Då denna försäljning är beroende av statsmakternasbeslut om anslag tillarbetsmarknadsverket innefattar emellertid en prognos en betydande osäkerhet. AMU-styrelsen bedömer atl försäljningen avutbildning till företag under /92 kommeratt ökamed ungefär en tredjedel beräknat påintäkterna. Försäljningen förväntas fortsätta atl öka under /93om än i lägre grad. AMU-styrelsen ser särskilt goda möjligheter till en väsentligt ökad försäljning tillförsäkringskassorna av utbildning i rehabiliterande syfte. AMU-styrelsen föreslår att AMU-gruppen ombildas tillaktiebolag. Erfarenheterna av degångna åren som uppdragsmyndighet visar enligt AMU-styrelsen att myndighetsformen inte är lämplig.Argument för en övergång till bolagsformenär bl. a. att AMU-grappens verksamhet är afiarsmässig ochkonkurrensutsatt, samt att AMU-grappen inte har myndighetsutövning. Dessutom finns behov av att förtydligastyrelsemas ansvar liksom relationen till ägarna. AMU-styrelsen anseratt de föratsättningar och villkor undervilka AMU-grappens verksamhet skall bedrivas till fullo skulle kunna regleras i en bolagsordning. AMU-styrelsen har i skrivelse den 28 oktober 1991lämnat förslag till organisation ibolagsform och till bolagsordning.Även vissa ekonomi- och personalfrågorbehandlas i skrivelsen. AMU-styrelsen föreslår att AMU-gruppen ombildas till bolag fr. o. m. den 1januari 1993. AMU-grappen bör bli en koncern med ett moderbolag, sommotsvarar AMU-styrelsen, och ett antaldotterbolag, som bildas med utgångspunkt från den vid övergångenaktuella regionala organisationen. Staten bör vara ensam ägare till bolaget. Samtliga anställda i AMU-grappen börenligt AMU-styrelsen erbjudas likvärdig anställning i det nya bolaget. AMU-styrelsen föreslår i sin anslagsframställningatt AMU-styrelsen medges rätt attbesluta om AMU-grappens organisation och att ändringar i förordningen (1988:1076) med instruktion för AMU-grappen görs i enlighet med detta. Mot bakgrand av AMU-grappensansvar för ekonomi och kvalitet i verksamheten, för vilka organisationen är enviktig faktor, bör AMU-styrelsen dels vid behov kunna göra förändringar ilänsorganisationen, dels kunnainrätta nya myndigheter som komplement till länsorganisationen.