prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Bestämmelser omräntebidrag för ny- och ombyggnad av bostadshus finns f n.. dels i nybyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:692), resp. ombyggnadsläneförordningen förbostäder (1986:693), dels i förord ningen (1989:858) om ersättningslån för bostadsändamål, dels i bostads finansieringsförordningen (1974:946) och bostadslånekungörelsen (1967:552). Sammantaget innebär dessa bestämmelser att räntebidrag lämnas med ett belopp som motsvararskillnaden mellan en beräknad räntekostnad för bostadslånet och underiiggande kredit inom låneunderia- get för bostäder och en garanterad ränta för dessa lån. räntesatsen för av lånetiden varierar,beroende på låntagar- Prop. 1991/92; 100 kategori, mellan 3,och 4,förnybyggnadslån och mellan 5,och Bil. 8 10%för ombyggnadslån. Avser ombyggnadslånet vissa åtgärder eller ändamålkan dock för av lånetiden en lägre räntesats gälla. Den garanteraderäntan höjs åriigen respektive till dessatt den faktiska räntenivån uppnås, varvid räntebidraget upphör. beslut ombostadsbyggandets finansieringar1992 (prop. 1991/92:56, BoU9, rskr. 75) innebär vissa förändringar i dessa regler. De särskilda garanteraderäntorna vid ombyggnad slopas. Vidareinförs enhetliga regler för beräkning av den bidragsgrundande räntekostnaden. Räntebidragen lämnas dessutomoberoende av den faktiska finansieringen och bidragstiden beräknas från dagenför husets färdigställande. Bestämmelser om räntebidrag för vissaunderhållsåtgärder finns dels i förordningen(1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus för hus medhyres- eller bostadsrättslägenheter, dels i förordningen (1983:40) om räntebidrag för underhåll i vissafall. Räntebidrag enligt förordningenom statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus beräknas medutgångspunkt i en schablonmässigt bestämd kostnad för utförda åtgärder och en på denna kostnad beräknad ränta.Bidraget grundas på en räntesats som bestäms utifrån de räntor som tillämpas påden allmänna lånemarknaden.Bidragstiden är 10 eller beroende på hur åtgärderna kannyttiggöras. Räntebidrag enligt förordningen (1983:40) omräntebidrag för underhållslån ivissa fall lämnas till allmännyttigabostadsföretag och studentbostadsföretag, som för beviljades lån påden allmänna lånemarknaden till underhåll av bostadshus. Bestämmelser om räntebidrag för reparations- ochenergisparåtgärder finns dels i förordningen (1983:974) om statligträntestöd vid förbättring av bostadshus,dels i förordningen (1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshus samt förordningen (1977:332)om statligt stöd till energibesparandeåtgärder i bostadshus m. m. (upphävd 1980:334). Bestämmelser om räntebidrag för förvärv avbostadshus finns dels i förordningen(1984:614) om lån för förvärv av vissa bostadshus som har förköpts enligt förköpslagen (1967:868) dels iförordningen (1987:258) om stöd tillflerbarnsfamiljer för köp av egnahem (upphävd 1991:410). Räntebidrag enligt dessa förordningar beräknas på ettlikartat sätt som räntebidrag för nybyggnad av egnahem, dock med en någothögre garanterad räntesats. Bestämmelsernaom ungdomsbostadsstöd finns i förordningen (1987:530)om ungdomsbostadsstöd. Stödet lämnas i form av bidrag till vissa kommuner för att öka utbudet av bostäderför ungdomar. Bidraget uppgår till . för varje lägenhet somförmedlas till ungdomar av kommunen eller ett av kommunen utsettorgan. Bidrag lämnas för den tid som lägenheten hyrs ut till personer som är . Bestämmelser om nybyggnadsbidrag finns iförordningen (1986:1399) orh bidrag vid nybyggnad av bostäder. Nybyggnadsbidraget lämnas till 104 ägareav nybyggda hyres- och bostadsrättshus som påbörjades under slutet Prop.1991 /92; 100 av eller . Bidraget lämnasi och Bil. 8 uppgår till /m under det första bidragsåret och till 30kr./m- under det andra bidragsåretupp till ett visst högsta belopp perlägenhet. Bidragstiden beräknas från tidpunkten då huset färdigställts. Bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad, s.k. kvarboendegaranti. lämnasför de hyresgäster och bostadsrättsinnehavare som bor kvar i sådana hus som byggts om med stöd av bostadslånunder förutsättning läneansökanlämnats in den 31 december 1989.Bidrag lämnas . Bidraget för motsvarar av den höjda bostadskostnaden till dendel höjningen överstiger /m-. Därefter minskas bidraget med en tredjedelårligen. Bestämmelserna finns iförordningen (1986:1398) om bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad. Bestämmelser om statsbidrag lill hyresrabatterfinns i förordningen (1982:1285) omstatsbidrag till hyresrabatter ibostadshus. Bidrag lämnas till ägareav vissa hyres- eller bostadsrättshus där ny- eller ombyggnaden påbörjades under något av åren 19821985. Bidraglämnas av räknadfrån färdigställandet. av bidragstiden lämnas bidrag med ett belopp som varierarmellan 22,50 och /m beroendepå påböriandetidpunkt och typ av åtgärder. Bidraget minskas åriigen med en femtedel. Bidragsgivningen ärbegränsad till hus i vissa kommuner. Bestämmelser om s.k. 33§-ersänning finns i 1962års bostadslånekungörelse (1962:537) och motsvarande äldre bestämmelser. Omvissa villkor är uppfyllda är statenskyldig att i efterhand ersätta kommun av det belopp som kommunen har lämnat för att täckaförvaltnings-förluster för hus med lån enligt nämnda bestämmelser. Utöver 33 §-ersättningen betalas från anslagetäven engångsbidrag till åtgärder i bostadsområden med stor andelouthyrda lägenheter. Bidrag kan beviljas avregeringen till kommuner som förframtiden avstår från sin rätt till sådan ersättning. Regler för engångsbidragetfinns i förordningen (1984:337) omändrade bestämmelser om statens skyldighet att betala ersättning till kommuner enligt 33 § bostadslånekungörelsen (1962:537) m.m. /91 uppgick det totalt aviserade subventionsbeloppet avseende räntebidrag for ny- och ombyggnad till23059 milj.kr. Av beloppet hänförde sig till hyres- och bostadsrättslägenheter och till egnahem. Räntestöd för underhåll samt för energisparåtgärder och reparationer i hyres- och bostadsrättshus skall i princip motsvara skattereduktionenför en egnahemsägare som tar upp lån för attgenomföra motsvarande åtgär der. Under /91 beviljades bidrag för nya åtgärder på 105 grundval av ett totaltbidragsunderlag om 4478 milj.kr. 1991/92: 100 under /91 låg därmed på ungefärsamma nivå som budget- Bil. 8 året innan. Av bidragsunderlaget på 4478milj.kr. hänför sig 2 974 milj.kr. till underhåll, 774 milj.kr. tillenergisparåtgärder och 730 milj.kr. Räntestöd till vissa flerbarnsfamiljer för förvärvav äldre egnahem lämnas endast för hus förvärvadeunder . Under budgetåret1990/91 uppgick denna bidragsgivning till 351 milj.kr. Bidragsgivningen inom ramen för det statligaungdomsbosladsstödet uppgick till 24 milj.kr. under /91. Nybyggnadsbidragtill ägare av hyres- eller bostadsrättshus som påbörjats under slutet av eller harlämnats med 56 milj.kr under /91. Beslut om s.k. kvarboendegaranti har lämnats med sammanlagt 213 milj.kr. /91 utbetalades 57 milj.kr. Statsbidrag till hyresrabatter till ägare avvissa hyres- och bostadsrättshus som påbörjats harunder /91 uppgått till 23 milj.kr. Bidrag till kommuner, 5. 33 fersättning, för förvaltningsföriuster i allmännyttiga hus med lån enligt 1962 årsbostadslånekungörelse eller motsvarandeäldre bestämmelser, har preliminärt uppgått till 8 milj.kr. Ianslagsframställningen beräknade verket utgifterna under räntebidragsanslaget till sammanlagt 28 700 milj.kr. för /93. Dessa beräkningar byggde på den då gällandeförutsättningen att ett räntelåne-system skulle införas för nya lånfr.o.m. Verket har senareunder hand redovisat beräkningar med utgångspunkt från numera gällandeförutsättningar. Verket har därvid beräknat medelsbehovet för budgetåret1992/93 till 31 300 milj.kr. Avveckling av vissa äldre stödformer Somhar framgått av min redovisning i det föregående betalas från anslaget bl. a. statsbidrag till hyresrabatter, nybyggnadsbidrag och bidrag till boendekostnaderefter ombyggnad av vissa bostadshus. Dessa bidragsstöd infördes för att underlätta ny- och ombyggnader avbostäder under olika perioder . En förutsättning för attdessa stöd skall lämnas är att ny- ellerombyggnaden påbörjats , alternativt att ansökan om stöd för projektet har lämnats in senast enviss dag. Jag anser att dessa stödformer bör avvecklas.Såväl principiella som statsfinansiella skäl talar för detta. Stöden bidrar till att avskärmabostads sektorn från den ekonomiska politiken.Eftersom nya beslut om stöd enligt dessa stödformer inte kan meddelas anser jag det dessutom både olämpligt och omotiverat att ståkvar vid åtaganden om stöd till 106 projekt vilka inte har fullföljts.Jag bedömer det dock inte som möjligt att Prop. helt avveckla de nämndastödformerna. Viss hänsyn bör tas Bil. till att projekten har startats medutgångspunkt från att ett sådant stöd En utgångspunkt för avvecklingen bör därför vara att rätten till bidrag behålls i fråga om sådana projekt för vilka bidrag redanbetalats ut samt sådana pågående projektsom nu blir färdigställda. Mot bakgrund avvad jag nu har anfört förordar jag följande. För utbetalning av statsbidrag till hyresrabatter och nybyggnadsbidrag börnu krävas att ny- eller ombyggnad harfärdigställts före en viss tidpunkt. Med hänsyn till att bidragen avser projekt som skall hapåbörjats, i fråga om statsbidrag till hyresrabatter och ifråga omnybyggnadsbidrag eller 1988, bör utbetalningar av bidrag begränsas till projekt som är färdigställda för budgetpropositionensavlämnande till . För utbetalningar av bidrag till bostadskostnaderefter ombyggnad bör med hänsyn till att stödet är direkt sammankopplat med bostadslånför ombyggnad på motsvarande sätt nu krävas att slutlig ansökan om lån och bidraggörs före en viss tidpunkt. Med hänsyn tillatt bidragsgivningen avsåg allaombyggnadsprojekt för vilka ansökan om bostadslån och bidrag lämnades in före den och för att gebyggherrar med projekt som är i slutskedet möjligheter att avsluta projektet ienlighet med de ursprungliga förutsättningarna bör senaste dag för när ansökanom slutligt beslut skall vara inlämnad sättas tih . Det bör ankommapå regeringen att vidta de ytterligare åtgärder som kan behövas för att genomföra den avveckling som jag nu har förordat. I samband med beslut om räntelån togsockså beslut om att avveckla räntebidrag enligt vissaäldre stödformer (prop. 1990/91:144, BoU20,rskr. Avvecklingsbeslutet avser bl.a. det i föregående nämnda stödet vid kommunalt förköp aven- och tvåbostadshus i vissa kommuner och innebär att beviljade bidragskall avvecklas under en treårsperiod.Beslutet hindrar dock inte att bidrag beviljas i nya ärenden . Enligt min mening bör medhänsyn till de ändringar i övrigt som genomförs i fråga om bostadsfinansieringen inga nyalån och bidrag beviljas inom ramen för denna stödform. Jag förordarsåledes att möjligheten att bevilja lån och bidrag för ändamålet upphör redanden . Vadjag nu har förordat i fråga om stödet för kommunala förköp kräver godkännande. I avvaktan på riksdagensställningstagande bör reglerna förstödet ändras så att nya lån och bidrag tills vidare inte kan beviljas. Jag avser att i annat sammanhangåterkomma till regeringen med förslag till en sådanändring. Somframgått betalas vidare från anslaget det s. k. ungdomsbostadsstödet. Stödetär ett bidrag som kommunen får tillsina kostnader för att förmedla bostäder åt personer under 25 år.Bidraget lämnas med . 1991/92; 100 och förmedladlägenhet. Bidraget betalas ut halvårsvis i efterskott på Bil. 8 ansökan avkommunen. Vad jag i det föregående har anfört som skäl föratt avveckla statsbidrag till hyresrabatterm.fl. äldre stödformer gäller även denna stödform. Staten bör inte genom selektiva stödåtgärder avdetta slag gynna vissa grupper påbostadsmarknaden och därigenom på ett konstlat sätt styra efterfrågan på bostäder av en viss typ. Det finns också skälatt notera att det finns 71 kommuner som genom beslut av regeringen gettsmöjligheter att utnyttja det. Det är dock bara drygt hälften av dessasom faktiskt utnyttjar stödet. Jag förordar att ungdomsbostadsstödet nuavvecklas. Med hänsyn till gällandeansöknings- och utbetalningsrutiner bör avvecklingen göras på så sättatt bidrag inte lämnas för tid efterutgången av . Det bör ankomma påregeringen att vidta de åtgärder som behövs för att genomföra en sådanavveckling. budgetpropositionen beräknades medelsbehovet för räntebidrag m.m. /92 till 22 710milj.kr. har i sin senaste budgetprognos (december1991) angett utfallet till 28000 milj.kr.Skillnaden beror på att räntelånesystemet inte genomförs, att en förutsattbesparing på grund av extra upptrappningar faller ut senare än förutsatt, att vissa volymantaganden beträffandeny- och ombyggnad justerats uppåt samt att utbetalningsrutinerna förräntebidrag för ny- och ombyggnad läggs om fr. o. m. . Statens utgifter för räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostadshus /93 beräknar jag till 28 565 milj.kr. Jag har i min beräkning utgått från boverketsaviseringsstatistik beträffande räntebidrag för /91 och lagt till räntebidrag förnytillkommande projekt under budgetåren 1991/92 och 1992/93. Devolymantaganden i fråga om nytillkommande projektsom jag därvid har gjortbygger på statistik överpåbörjade ny- och ombyggnader. Bidragsunderlaget för räntebidrag för nybyggnadkan med dessa antaganden beräknas uppgå till ca 390 miljarder /93 och för ombyggnad till ca . Mina beräkningarbaseras vidare på en antagen räntenivå för år 1992på 10,och för på 10,. Med utgångspunkt från dessa räntenivåer ochde garanterade räntor som gäller beräknar jag att räntebidrag för nybyggnad kommer att ges till ca1 080000 lägenheter och räntebidragför ombyggnad till ca 675000lägenheter under /93. Regeringen har i prop. 1991/92:60 föreslagitändrade kapitalbeskatt ningsregler fr. o. m. . Förslaget innebär bl. a. att kapitalkostnaderna för egnahem netto efter skatt kommeratt öka från . Jag har i mina beräkningar utgått från att enmotsvarande ökning av kapitalkostna derna skall göras för hyres- och bostadsrättshusen inom ramen för ränte bidragssystemet. Den minskning av statens kostnader för räntebidrag för 108 ny- och ombyggnad av bostäder somföljer härav kan beräknas till 700 Prop. 1991/92; 100 milj.kr. för budgetåret1992/93. Vidare har jag i mina beräkningar utgått Bil. 8 från att det för /93 måste görasen ytteriigare utgiftsbegränsningom I 000 milj.kr. i fråga om räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. Jag avser att i annat sammanhangåterkomma till regeringen med förslag om de ändringar avräntebidragssystemet som behöver göras den för attangivna utgiftsbegränsningar skall kunna uppnås. Statens utgifter för räntestöd Jör förbättring avbostadshus under /93beräknar jag till 640 milj.kr. Jaghar även här utgått från aviseringsstatistik för /91och lagt till räntebidrag för nytillkommande ärenden underbudgetåren 1991/92 och 1992/93. Jaghar vid beräkningen av medelsbehovet för de nu aktuella räntebidragen vidare utgått från att en ökning avkapitalkostnaderna skall göras som motsvarar de föreslagna ändringarna ikapitalkostnaderna för egnahem. Den minskning av statens kostnader förräntestödet som följer härav har jagberäknat till 80 milj.kr /93. Jag avser att i annat sammanhang återkomma tillregeringen med förslag om de ändringar som behöver göras i stödet den med anledning av vad jag nuhar anfört. Statens utgifter för övriga stödformer sombelastar anslaget beräknar jag till 105milj.kr. Jag har därvid tagit hänsyn till mitt förslag om avveckling av ungdomsbostadsslödetsom innebär att inga utbetalningar av sådant stödkommer att belasta anslaget /93. Kostnadsminskningen medanledning härav beräknat jag till 45milj.kr. Jag beräknarsåledes det totala anslagsbehovet för /93 till . Jaghemställer att regeringen föreslår delsatt godkänna vad jag förordat i fråga om avveckling av 1. statsbidrag till hyresrabatter, 3.bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad, 4.räntebidrag för förvärv av vissa fastigheter som har förköptsenligt förköpslagen, 6.till Räntebidrag m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . G 5.Investeringsbidrag för bostadsbyggande' 1991/92Anslag 5400000000 1992/93Förslag 6 600000000 'redovisat under elfte huvudtiteln, anslaget B 17. bostadsbyggande (prop. 1990/91:100 bil. Bestämmelser om investeringsbidragfinns i förordningen (1990:1369) Prop. 1991/92; 100 om investeringsbidrag förbostadsbyggande. Bidraget har tillsyfte att Bil. 8 kompenserabostadsbyggandet för de ökade kostnader som följer av att mervärdeskatten förbyggnads- och anläggningsarbeten sedan den tas ut utanreduktion. Bidrag lämnas med 9,eller 3,av kostnaden förmervärdeskattepliktiga byggnads- och anläggningsarbeten, beroende påtidpunkten för ansökan och påbörjande. Kostnaderna för mervärdeskattepliktiga arbeten beräknas huvudsakligen enligt schablonersom fastställer. Under /91 uppgickdet totala bidragsbeloppet till 136 milj.kr. Det låga beloppet sammanhänger medatt huvuddelen av de projekt somfärdigställdes på grund av ikraftträdandereglerna förskatteändringen inte belastades med den ökade mervärdesskatten på byggnads- ochanläggningsarbeten eller belastades endast till en mindre del. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 beräknar verketutgifterna för investeringsbidraget till 4400, resp. 6975 milj.kr.Verkets beräkningar utgår från attinvesteringsbidrag i genomsnitt betalas ut efter byggstart. Riksdagenhar på regeringens förslag beslutat (prop. 1991/92:38, FiU 10, rskr 108) att den minskainvesteringsbidraget från 9,till av den beräknade kostnaden förbidragsberättigade ändamål. har emellertid också beslutat att vissaprojekt för vilka bostadslån söktsföre den alltjämt skall lämnas bidrag med den högre bidragsandelen. Den beslutademinskningen innebär en utgiftsbegränsning för staten som med utgångspunkt från nuvarande produktionskostnader och produktionsvolymerinom bostadssektorn kan beräknas uppgå tillca 4400 milj.kr. På grund av dentid som förflyter mellan byggstart och utbetalningav investeringsbidraget och med hänsyn till de undantag som har beslutat kommer sänkningen av bidragsandelen dock att fåendast marginell effekt såvitt gäller anslaget för /93. Jag beräknarbehovet av medel för utbetalning av investeringsbidrag under /93 till6600 milj.kr. Beräkningen grundas på ett färdigställande av 59000 lägenheter i nyproduktionen och 21600 lägenheteri ombyggnadsverksamheten. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillInvesteringsbidrag för bostadsbyggande för /93 an visa ett förslagsanslag på . Tilläggslån för vissa reparations- och Prop. 1991/92; 100 ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus' Bil. 1992/93 Nytt anslag (förslag) 220000000 'redovisat under elfte huvudtiteln, anslaget 86. Tilläggslån tillombyggnad av vissa bostadshus m.m. (prop. 1990/91:100 bil. Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus är ett ränte- ochamorteringsfritt lån. Det lämnas under vissa förutsättningar och med vissabegränsningar för den del av den godkännakostnaden för låneberättigade åtgärder som inte kan förräntas av fastigheten på normala villkor. Ränte- och amorteringsfrihetenomprövas underlånetiden. Vid omprövningen avskrivs upplupen amortering.Lånetiden är sammanlagt högst . Lån eller delar av lån som vid utgången av lånetiden alltjämt är ränte- ochamorteringsfria efterges. Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder lämnas i frågaom hyres- och bostadsrättshus som är dels för åtgärder föratt avhjälpa olika byggnadstekniska brister såsom röt-, mögel-, fukt-och korrosionsskador, dels för åtgärder för attavhjälpa fel som beror på oprövadteknik och material, dels för åtgärder i syfte att minska radondotterhalten. Närmarebestämmelser om långivningen finns i förordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus. fastställer ramar för beslut omtilläggslån. Tilläggslån förreparations- och ombyggnadsåtgärder i hus som är får under /92 beviljas intillsammanlagt 220 milj.kr. Ramen omfattardock inte beslut om tilläggslån för åtgärder mot radon. Den långivningenfår ske utan rambegränsning. /91 beviljades sammanlagt 201 milj.kr. i tilläggslån för reparations- och ombyggnadsåtgärder i hus somär . Det var 18 milj.kr. mindre än vad den av anvisaderamen medgav. Anledningen till atthela ramen inte togs i anspråk var vissa problem med rutinerna förramavräkningen mellan och länsbostadsnämnderna. Från och med innevarande budgetår tillämpas därför en ordning förramavräkning som innebär att länsbostadsnämnderna tilldelas ram med hänsyn till de ansökningar som ligger inne . Tilldelningen avram sker en gång och en gång . under innevarande budgetår har sammanlagt145 milj.kr. Inför den andra fördelningen finns ansökningar omtilläggslån på sammanlagt ca 470 milj.kr. Boverketföreslår oförändrad ram för /93. Behovet av medel för utbetalningar av beviljadetilläggslån beräknas av till 220 milj.kr. under /93. Föredragandensöverväganden Prop.1991/92; 100 Ränte- och amorteringsfriatilläggslån för reparation och ombyggnad av husyngre än infördes . Låneformen ingick i det åtgärdsprogram föratt öka ombyggnadsaktiviteten inom bostadssektorn som kom att gå undernamnet det tioåriga bostadsförbättringsprogrammet. Tilläggslånegivningen för reparation ochombyggnad av yngre hus kännetecknaren bostadspolitik som bygger på uppfattningen att nytillkommandeproblem bäst löses genom statliga åtgärder, främst i form av nya eller ökade subventioner. Effekten av nya ellerökade subventioner blir emellertid inte så sällan omfattande åtgärder medåtföljande kostnadsökningar för både staten och de boende. Effektenblir också att åtgärder vidtas vid en annantidpunkt än den som tekniskt sett är mest lämplig. Dessutom döljersubventionerna i hög grad de verkliga kostnaderna och gör fastighetsägarna meraprisokänsliga. Den politik som måste föras skall bl.a. syfta till att minska statens inblandningi och styrning av ny- och ombyggnadsverksamheten inom bostadssektorn.Ansvaret att bestämma vilka bostäder som skall byggas och byggas om måste överlåtas på fastighetsägarna och de boende. möjligheten att få tilläggslånför reparation och ombyggnad av yngrehus motverkat en sådan utveckling anser jag att denna långivning nu bör avvecklas. Jag vill i sammanhanget också peka på att det tioåriga bostadsförbättringsprogrammet,som tilläggslånegivningen utgör en del av, i praktiken redan har upphört genomde åtgärder och beslut som vidtagits undersenare år. Jag tänker bl. a. på de begränsningar av ombygg-nadslånegivningen som genomfördes ikonjunkturpolitiskt syfte . Jag förordar således att en avveckling avtilläggslånegivningen för reparationoch ombyggnad av yngre hus nu inleds. Avvecklingen bör emellertid ske med särskilt hänsynstagande till deombyggnadsprojekt som har påbörjatsmed utgångspunkt från att stöd i form av tilläggslån skulle komma attlämnas för projektet. Det innebär att långivningen bör få fortgå ännu en tidmen i fortsättningen bara få omfatta sådana reparationer och ombyggnadersom utgör nya etapper av ett redan pågående projekt. Med hänsyn till den prioriteringsordning för ramtilldelning som infördes för innevarandebudgetår bör till pågående projekt endast räknas de som under detta budgetårhar fått eller får tilldelning ur ramen. Vad jag nu har föreslagit innebär att denaktuella långivningen fr.o.m. budgetåret1992/93 begränsas till ett antaletappindelade projekt som huvudsakligen avser åtgärder för att avhjälpa bristersom medför hälsorisker för deboende. Med utgångspunkt från ett uppskattat behov av till-läggslån fördessa projekt på totalt 300 milj.kr. och med hänsyn till vad som är känt omberäknad tid för påbörjande av återstående etapper förordar jag att beslut om tilläggslån för ombyggnad av hus som äryngre än får meddelas inom en ram av 175 milj.kr. under budgetåret1992/93. Som jaginledningsvis har redovisat lämnas tilläggslån för åtgärder i syfte att minskaradondotterhalten utan begränsning i form av beslutsramar. Enligt vad jagerfarit har, såvitt gäller hyres- och bostadsrättshus. lån för detta ändamål inte lämnatsunder den tid som lånemöjligheten har Prop. 1991/92; 100 stått öppen.