prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — - utgifteröver statsbudgeten alltid bör redovisas genom anslag på budgetens utgiftssida - omföringarmellan inkomsttitlar bör undvikas - speeialdestineradeavgifter bör ha egna inkomsttitlar. Försäkringvid sjukdom och handikapp Ersättningssystemet syftar till attge ett skydd mot inkomstbortfall för den som drabbas av sjukdom ellerhandikapp. Ersättningen är därför relaterad till den försäkrades aktuella ellertidigare förvärvsinkomster. Ett annat syfte med sjukförsäkringen är att fill enrimlig kostnad ge de försäkrade tillgång till olika sjukvårdsförmåner inkl.läkemedel och tandvård. Under detsenaste decenniet har samhällets utgifter för ersättningar vid sjukdom ochnedsatt arbetsförmåga ökat i oroväckande takt. Det s.k. ohälsotalet, som utgörett mått på frånvaro från arbetsmarknaden till följd av sjukdom, arbetsskadaeller förtidspension, har sfigit med omkring20 %, vilket i sin tur resulterat i en kraftig ökning av försäkringenskostnader. Dessa kostnadsökningar har inneburit en kraftig påfrestning påsamhällsekonomin. Ohälsotaletnådde sitt maximum . Därefter har ohälsotalet sjunkit främstberoende på en nedgång av antalet ersatta sjukpenningdagar. De åtgärder somvidtagits för att dämpa utgiftsexpansionen har varit otillräckliga. De problemsom fmns i form av långa sjukskrivningar, ett kraftigtökat antal förtidspensioneringar och utslagning på arbetsmarknaden ärlångtifrån lösta. Vidare är detytterst angeläget att förändra arbetsskadeförsäkringen för att komma till rätta med såväl de snabbt växande utgiftema för arbetsskadeförsäkringensom den hämmande inverkan som försäkringen har på arbetet med en meraktiv rehabilitering av långtidssjuka. Som ett led iårets budgetarbete har regeringen övervägt en rad alternativ för attåstadkomma utgiftsminskningar inom sjukförsäkringen och förbättradeincitament för ett långsiktigt ökat arbetsutbud. Av de alteraativ som övervägtsfinner regeringen att mycket starka skäl talar för ett införande av karensdagartrots de institutionella hinder som därvid måste övervinnas. De altemativ somövervägts ger inte lika stora utgiftsminskningaroch är dessutom mer komplicerade att hantera och att förstå för denenskilde. Regeringen hardärför påbörjat ett arbete med att utforma lösningar som medger införande avtvå karensdagar senast . De nuvarandesystemen för sjukförsäkring och arbetsskadeförsäkring är nära förbundnamed varandra. Utformning av förslag rörande karensdagar kommer därför att ske isamstämmighet med den översyn av arbetsskadeförsäkringen som regeringen redan lämnat tilläggsdirektiv för. måste förslagen beaktabehov av högkostnadsskydd bl.a. med hänsyn till personer som av olika anledningar haråterkommande sjukperioder. Vidare är detav största vikt att fortsatt satsning sker på rehabilitering och förebyggande insatser med syfte att nedbringasjukfrånvaron . Som framgår senare, är avsikten attkomplettera denna satsning med lokala försök med finansiell samordning mellansjukvård och socialförsäkring. Sammantagna kommerde olika åtgärdema att bidra till en fortsatt sänkning av ohälsotalet ochdärmed till den långsiktiga minskning av socialförsäkringens utgifter somnämndes inledningsvis. ärdet väsenfligt att välfärdspolitikens övergripande mål att sörja för dem sombehöver den mest uppfylls. I budgetpropositionen aviseras också förslag medsyfte att förbättra situationen för några av de mest utsatta grapperaa. 1991/92:100 Bil. De totala sjukförsäkringsutgifterna för budgetåret1992/93 beräknas till 37 921 milj.kr. Utgiftemas fördelning på olika förmånerinom sjukförsäkringen framgår av följande diagram. 1990 Si:-::! )i LÄkcmcdelsfbrmäncma I Rehabilitering(inkl. RFVs i I Ereäuning till sjukvärds- sjukhus) I---- ! 3 (enda.';! 1990 och 1991) Enligtlagen om allmän försäkring skall statsbidrag lämnas av utgiftemaför sjukförsäkringen. Resterande av utgifteraa finansieras genomsocialavgifter. För reglering av över- och underskott finns en fond, benämndallmänna sjukförsäkringsfonden. Enligt regeringsbeslut 1990-12-20har den allmänna sjukförsäkringsfondens tidigare behållning förts över tillstatsbudgeten per den . Efter att fonden nollställts finns dett.o.m. ett samlat underskott av sjukförsäkringsavgifter på 3 880milj.kr. anslagsframställning /93- 1993/94 beräknas för åren 1990- Prop.1991/92:100 1993 med gällande eller beslutade försäkrings- och avgiftsregler. underskott för ochöverskott . Nya regler inomsjukpenningförsäkringen gäller fr.o.m. . Enligt dessa regler ärkompensationsgraden från försäkringen för de första tre dagaraa medsjukpenning i varje sjukperiod och för tid därefter t.o.m. den 90:e dagen.Fr.o.m. den 91 :a dagen utgör ersättningen . Regleraa innehåller också särskilda bestämmelser för bl.a. den somgenomgår rehabilitering samt för hälsosvaga personer med återkommandesjukdomsfall. I följandetabell belyses utvecklingen av antalet sjukdagar, sjukfalls-frekvens m.m. En sänkning av det genomsnittliga antalet ersattasjukdagar med motsvarar en kostnadsminskning för sjukförsäkringenmed totalt drygt I 400 milj.kr. De kortasjukfallen svarar för av det totala antalet fall och avsjukdagaraa. De långa sjukfallen är däremot få till antalet men svarar för 48 %av det totala antalet ersatta sjukdagar. Den 1 januari1992 träder nya regler i kraft av innebörd att en arbetstagare har rätt tillsjuklön från sin arbetsgivare av varjesjukdomsfall. Sjuklönen skall utgöra av inkomstbortfallet under de förstatre dagaraa med sjuklön och av inkomstbortfallet för de återståendedagaraa i sjuklöneperioden. Även när det gäller sjuklön finns speciella reglerom sjuklönens storlek för hälsosvaga personer. Företag med få anställda harvidare en möjlighet att försäkra sig hos motsjuklönekostnader som företaget kan drabbas av. Sjukförsäkringsavgiften sänksfrån nuvarande till fr.o.m. i samband med attarbetsgivama övertar såväl det ekonomiska som delar av det administrativaansvaret. Förtidspensioner Prop.1991/92:100 6Förtidspension eller fidsbegränsat sjukbidrag kan beviljas den som har nedsatt arbetsförmåga och som äri åldera 16 till . Förtidspension kan utges såväl från folkpensioneringensom från den allmänna tilläggspensioneringen (ATP). Pensionen kan utges i formav hel, halv eller två tredjedels förmån. För den som beviljas förtidspensionfrån ATP görs en antagandeberäkning av den inkomst som den försäkrade skulle hahaft om han inte blivit förtidspensionerad. Pensionen beräknas därefter med utgångspunkt från såväl intjänad pensionsrättsom derma antagandeberäkning. Antalet förtidspensioner från folkpensioneringenoch den allmärma tilläggspensioneringen och kostnaderaa för dessa harökat kraftigt , vilket framgår av följande sammanställning. Uppgifternaför är beräknade. Jag ser med oropå det höga antalet förtidspensioner. En tidig och aktiv rehabilitering skall imöjligaste mån medföra att förtidspensioneringar undviks. Åtgärder för att förstärkarehabiliteringen träder nyaregler i kraft på rehabiliteringsoinrådet. De nya reglema irmebär attförstahandsansvaret för att den enskildes behov av rehabilitering klarläggsåvilar arbetsgivaren. Med utgångspunktfrån dessa uppgifter skall sedan utarbeta en. rehabiliteringsplani syfte att den enskilde skall kunna återgå i arbete. Arbetsgivaren skallvidare ansvara för att sådana arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärdervidtas som kan genomföras inom eller i anslutningtill den egna arbetsplatsen. Den somdeltar i arbetslivsinriktad rehabilitering enligt en av försäkringskassanutarbetad rehabiliteringsplan har rätt till rehabiliteringsersättning. Ersättningen omfattar dels rehabiliteringspenningmotsvarande av den sjukpenninggrandande inkomsten, dels ett särskilt bidrag för vissa merkostnader i anslutning tillrehabiliteringen. Genom de nya reglema får försäkringskassoma förbättrademöjligheter att aktivt arbeta med långa sjukfall och rehabilitering. Vidare kommer det system medsjuklön som införs att bidra Prop.1991/92:100 till målet att reducerasjukfrånvaron genom att det ger ekonomiska in- Bil.6 citament för företagen att ta itumed brister i arbetsmiljön m.m. Försäkringskassanhar vidare möjlighet att köpa yrkesinriktaderehabiliteringstjänster fill ett belopp motsvarande 500 milj.kr. Enligt minbedömning bör detta belopp räknas upp till 700 milj.kr. för /93. Vidare infördes i och med den överenskommelsemellan staten och sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar frånsjukförsäkringen m.m. som avsåg en särskild ersättning om 400 milj.kr.för att bidra till en anpassning av landstingens resurser ochverksamhet för att minska väntetidema för medicinsk rehabilitering.Erfarenhetema av derma särskilda ersättning är positiva och 485 milj.kr. haravsatts för att användas på motsvarande sätt . Avsikten är atten uppföljning skall göras för att noggrannare undersöka effektema av såvälförsäkringskassans möjlighet att köpa yrkesinriktade rehabiliteringstjänstersom de särskilda medel som ställts till sjukvårdshuvudmännens förfogande. Jag har för avsiktatt föreslå regeringen att i en proposition framlägga förslagom att en lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan sjukvårdenoch socialförsäkringssystemet påbörjas . Försöken avses bedrivas i ettbegränsat antal sjukvårdsdistrikt/primärvårdsområden och pågå i tre år.Avsikten är att samla det finansiella ansvaret för sjukvård ochsocialförsäkring och därmed åstadkomma incitament inom systemen att på bästasätt utnyttja de gemensamma resurseraa. I försöksområdenaskall det bli möjligt att använda socialförsäkringsmedel friare . Satsningar på utökade resurser för medicinsk undersökningeller behandling samt rehabiliteringsåtgärder av olika slag blir möjliga omhuvudmännen (landsting och försäkringskassa) bedömer attsocialförsäkringsutgifteraa till följd av varje enskild satsning kommer attminska mer än vad satsningen kostat. Viktigautgångspunkter för försöken är att principeraa i hälso- och sjukvårdslagen omvård på lika villkor skall gälla. Inte heller får någon inskränkning ske irätten till socialförsäkringsförmåner. Tillföratsättningaraa hör vidare att en part, antingen ellerförsäkringskassan, skall vara ekonomiskt ansvarig för de socialförsäkringsmedelsom avsätts för en friare användning. De samverkande parterna avses få rättatt få del av överskottet i form av minskade socialförsäkringsutgifter somförsöket kan komma att ge upphov till. avses de stå för en del avrisken i de fall försöket skulle bli mindre framgångsrikt. Reglema föröverskotts-/underskottsberäkning kommer att vara gemensamma för samtligaförsök, liksom principema för hur överskott eller underskott skall fördelas.Uppföljning och utvärdering kommer också att ske på ett enhetligt sätt. Arbetsskadeförsäkringen Prop.1991/92:100 6Arbetsskadeförsäkringen omfattar anställda, uppdragstagare och egenföretagareoch ger i princip full ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas avskada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringenär under den första fiden av ett sjukdomsfall samordnad med den allmännasjukförsäkringen. Enligt regler som gäller fr.o.m. (prop.1991/92:40, SfU5, rskr. 81) utges ersättning från sjukförsäkringen för deförsta 180 dagaraa efter det att skadan visade sig (samordningstiden). Förskador som visat sig före den gäller att samordningstiden är 90dagar, dvs. äldre föreskrifter gäller alltjämt. Efter samordningstidens slut utges frånarbetsskadeförsäkringen ersättning för sjukvårdskostnader inkl. resoroch andra kostnader. Vidare Utges sjukpenning och livränta. Livränta kan ocksåutges fill efterlevande. Antaletarbetsskadeärenden har ökat under i stort sett . Ar uppgickantalet ärenden som skulle prövas hos försäkringskassoraa till drygt 64 000.År 1988 var antalet närmare 118 000. Statistiken över inkommande ärenden förprövning visar dock att ökningen numera avstannat och att ärendefillströmningenminskat något. kan antaletärenden som skall prövas av försäkringskassoraa beräknas till ca 115000. Andelengodkända arbetsskador har fidigare ökat mycket kraftigt, framför allt vadgäller arbetssjukdomar. sjönk dock andelen godkända arbetsskadormed och med ytterligare treprocentenheter. Antaletlivräntor fortsätter att öka. var antalet liv-räntetagare 18500. hade antalet ökat till59 300. Antalet livräntor kan med nuvarande regelsystem föratses öka kraftigtunder de kommande 15-20 åren. Ar 1980uppgick utgifteraa för arbetsskadeförsäkringen till 1 115 milj.kr.Utgiftsutvecklingen illustreras av följande diagram. 1991/92:100 Bil. \9Si 1986 1987 Utvecklingen förarbetsskadeförsäkringen är svårbedömbar. På kort sikt är det dock, med hänsyn till de betydande ärendebalanseraa, utvecklingen av antaletavgjorda ärenden som är viktigast för utvecklingen av antalet dagar med arbetsskadesjukpetming och antalet nybeviljade livräntor.Kostnadema för arbetsskadesjukpenning, som ökat mycket kraftigt,konuner sannolikt att stabiliseras och t.o.m. minska något i ochmed att samordningstiden förlängts från 90 fr.o.m. den I januari1992. Antalet livräntor kommer däremot med stor sannolikhet att fortsätta attöka kraftigt under en följd av år oavsett om antalet nya arbetsskadefall ökareller stabiliseras. Förslaget iregeringens proposition 1991/92:40 att förlänga samordningstiden inomarbetsskadeförsäkringen är ett första steg för att komma till rätta med problemenmed arbetsskadeförsäkringen. Som ett andra steg har regeringen givittilläggsdirektiv (dir. 1991:109) för en genomgripande översyn av helaarbetsskadeförsäkringen. Enligt direktiven skall det uppdrag som lämnatskommittén (S 1991:10) för översyn av vissa frågor inom arbetsskadeförsäkringenövertas av en särskild utredare som bl.a. skall överväga förslag till ändringav grandema för vad som skall betraktas som arbetsskada samt omförsäkringsskyddet för arbetsskadade kan tillgodoses i annan ordning än dennuvarande. Föratsättningaraa för en obligatorisk arbetsskadeförsäkring som tecknasi privata försäkringsbolag skall särskilt prövas. Om ett försäkringssystem avhittillsvarande modell bedöms som mest ändamålsenligt skall utredaren ocksåöverväga ett system med differentierade arbetsgivaravgifter. Utredaren skallsåvitt gäller granderaa för vad som skall betraktas som arbetsskada redovisauppdraget . Övriga delar av uppdraget skall redovisassenast före utgången av . Arbetsskadefondenuppvisar ett underskott. Vid utgången av var det ackumulerade underskottet närmare beräknas underskottet bli drygt Prop.1991/92:100 avgiftsuttag och med oförändraderegler beräknar verket underskottet i fonden till . Som framgår avdet följande avser jag att lägga fram förslag om attdelpensionsförsäkringen skall avskaffas och att delpensionsavgiften, som förnärvarande utgör av avgiftsunderlaget, skallupphöra. Mot bakgrand av att socialavgiften till arbetsskadeförsäkringenär helt otillräcklig för att finansiera dess utgifter avser jag att föreslå regeringen att en motsvarande höjningskall ske av socialavgiften till arbetsskadeförsäkringen. harjag för avsikt att lägga fram förslag om att viss del av delpensionsfondensbehållning skall användas för att finansiera det underskott iarbetsskadeförsäkringen för /93 som kvarstår efteravgiftshöjningen. Chefen för kommersenare denna dag att avisera ett förslag om en sänkning avarbetarskyddsavgiften fr.o.m. den . Avsamma skäl som anförts i det föregåendebeträffande delpensionsavgiften bör även det finansiella utrymme somuppstår genom sänkningen av arbetarskyddsavgiften utnyttjas för en motsvarandehöjning av socialavgiften till arbetsskadeförsäkringen. Fr.o.m. föreliggeri vissa fall rätt till ersättning vidnärståendevård (prop. 1987/88:176, 1988/89:SoU6, rskr. Regleraa innebäratt en närstående som vårdar en svårt sjuk person i hemmet har rätt tillersättning från sjukförsäkringen och ledighet från sin anställning under högst30 hela arbetsdagar. Dagantalet räknas för den person som vårdas. Ersättningenutges med belopp som motsvarar värdarens sjukpenningnivå och kan tas ut i formav hel, halv eller fjärdedels dagersättning. Som nämns i detföljande har kostnadema för ersättning vid närståendevård blivit oväntat låga.Inom pågår en uppföljning av reglema ochen rapport kan förväntas föreligga . I samband med behandlingen avrapporten avser jag att föreslå regeringen regelförändringar för att ge flermöjlighet att få del av ersättningen. Rätt till handikappersättning har en person som fåttsin funktionsförmåga nedsatt i sådan omfattning att han har ett omfattandehjälpbehov eller betydande merkostnader till följd av sitt handikapp. Alltefterhjälp-" behovets omfattning och meratgiftemas storlek utgörhandikappersättningen 69, 53 eller av basbeloppet. Handikappersättningkan beviljas som huvudförmån eller som filläggsförmån till en annan huvudförmån. 5 1991/92. Antalethandikappersättningar och kostnadema för dessa har genomgått Prop. Kostnad (milj.kr.) Uppgifternaför är beräknade. (S 1990:4) har i uppdrag att göra en översyn avdet samlade förmånssystemet för försäkrade med befydande kostnader försjukdom och handikapp. Enligt direktiven skall utredningen bl.a. övervägamöjligheteraa att införa en ytterligare nivå inom handikappersättningen underden nu lägsta nivån på av basbeloppet. Utredningen beräknas kunnaslutföra sitt arbete . Från sjukförsäkringen lämnasersättning för kostnader i samband med läkarvård och annan sjukvårdandebehandling, läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvård samt sjukresor. Denförsäkrade svarar i regel för en mindre del av kostnaden i form av enpatientavgift. Vid vissa sjukdomar har den sjuke rätt till kostnadsfrialäkemedel och förbrakningsartiklar. Försäkringsutgifteraaför flertalet sjukvårdsförmåner har ökat befydligt . För attmotverka denna utveckling har det ansetts vara nödvändigt att bl.a. anpassaavgiftsnivåerna på de olika förmånsområdena till den allmännakostnadsutvecklingen. Även för /93 föreslås sådana förändringar.Ett annat sätt att bryta utgiftsutvecklingen är att åstadkomma ett effektivareutnyttjande av tillgängliga ekonomiska resurser. Inom flera av områdena hardärför bedrivits och bedrivs alltjämt ett förändrings- och utvecklingsarbete.Ett resultat av detta arbete är att huvudmannaskapet för sjukresoma, ekonomisktoch administrativt, överförs från försäkringskassoma tillsjukvårdshuvudmännen. Härigenom skapas föratsättningar inte bara för ett bättreutnyttjande av befintliga resurser på området utan även för införande av enklareoch lokalt anpassade regelsystem för beräkning av ersättning till deförsäkrade. Inomläkemedelsområdet aviseras ett antal betydande förändringar under kommandebudgetår. Regeringen avser bl.a. att förelägga enproposition på läkemedelsområdet med ändringar i läkemedelslagstiftningen.Vidare kommer regeringen att vidta vissa utgiftsminskande åtgärder påtandvårdsområdet fr.o.m. . Dessutom kommer det pågåendearbetet med att reformera tandvårds- Prop.1991/92:100 försäkringen att intensifieras underbudgetåret. Nuvarande system för ersättningfrån sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen har i princip gällt sedan år1985. har mer eller mindre omfattande ändringar företagits i detta. Såär fallet även för . Staten träffade med sjukvårdshuvudmännen i juni1991 en överenskommelse som innebär att den allmänna sjukvårdsersättningenreduceras med ca . som en följd av den s.k. äldrereformen.Vidare kommer sjukvårdshuvudmännen att överta debitering ochuppbörd av sjukhusvårdsavgifter för bl.a. sjukpenningförsäkrade som en följdav införandet av en arbetsgivarperiod inom sjukförsäkringen. Ett annat viktigtresultat av överenskommelsen är att den införda särskilda ersättningenför rehabiliterings- och behandlingsinsatser höjs från 400 till 485 inilj.kr.år 1992. Överenskommelsenför innebär också att parteraa gemensamt formulerat den fortsatta inriktningenpå det utvecklings- och förändringsarbetesom bedrivs inom hälso- och sjukvården. Behovet av att kunnafölja upp och utvärdera arbetet inom hälso- och sjukvården, inte minst detpågående intensiva utvecklings- och förändringsarbetet, har ägnats särskilduppmärksamhet. Mot den bakgranden har enighet rått mellan parteraa omnödvändigheten av att stödja sådana åtgärder som syftar fill en bättreinformationsförsörjning på alla nivåer inom hälso- och sjukvärden. För dettaändamål avsätts högst 20 milj.kr. En annan nyhet med anknytningtill en effektivare informationsförsörjning är att 5 milj.kr. avsätts under år1992 för delfinansiering av ett epidemiologiskt centram vid . Sammanlagt ärbrattoersättningaraa från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för år1992 beräknade till 13 712 milj.kr., varav 11 706 milj.kr. utgörs av en allmänsjukvårdsersättning. Patientavgifter i öppen hälso-och sjukvård Som ett resultat av denöverenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningarfrån sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen m.m. som avsåg år 1991avskaffades systemet med statligt reglerade patientavgifter inom den öppnahälso- och sjukvården fr.o.m. detta år. Motivet var att möjliggöra försjukvårdshuvudmännen att effektivare kunna utnyttja hälso- och sjukvårdensorganisation och resurser genom att t.ex. differentiera avgiftsnivåerna mellanolika fyper av mottagningar. Ävenbestämmelseraa för patientavgifter vid besök och behandling hos privatpraktiserandeläkare och sjukgymnaster anslutna till försäkringenreviderades på så sätt att dessa avgifter samordnas med vad somtillämpas för motsvarande vård i resp. sjukvårdshuvudmans regi. En av gjordsammanställning för visar att Prop.1991/92:100 avgiften för ett läkarvårdsbesökinom primärvården i regel var . och vid länssjukvård någothögre, dock högst . För annan sjukvårdande behandling än läkarvård varavgiften i regel . förväntas några huvudmän höja sinaavgifter. Landstingsförbundethar åtagit sig att följa och för regeringen redovisa hur sjukvårdshuvudmännenutnyttjat avregleringen för att uppnå ett effektivare resursutnyttjande. Jagföratsätter att en sådan redovisning kommer till stånd inför överläggningaraaom sjukförsäkringsersättningar för tiden . Sjukhusvård m. m. T.o.m. har gällt att enförsäkrad för vård på sjukhus har fått vidkännas ett avdrag per vårddag med 70kr, dock högst en tredjedel av den sjukpenning som utges före skatt. Ett motsvarandeavgiftssystem tillämpas för pensionärer med hel ålderspension ochfr.o.m. även för pensionärer med hel förtidspension. För dessautgör avgiften per dag en tredjedel av utgående pensioner från den allmännaförsäkringen före skatt, dock högst . Med pensionsförmåner avsesålderspension och förtidspension i form av folkpension och tilläggspension(ATP) samt pensionstillskott. Individuell nedsättning av avgiften kan ske isärskilda fall med hänsyn till pensionärens ekonomiska förhållanden och behovav medel för att betala egen bostad eller för särskildarehabiliteringsinsatser. Som framgår avdet sagda tas vid beräkning av avgiftens storlek hänsyn till pensionärenspensionsförmåner i form av ålderspension och förfidspension enligt AFL samtpensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionsfillskott. Däremotpåverkas avgiftens storlek inte av vissa andrapensionsförmåner inom den allmänna försäkringen som t.ex. efterlevandepension.Motivet för att undanta efterlevandepensioneraa vid avgiftsberäkningen var ihuvudsak datatekniska skäl. Detta innebär emellertid att en pensionär somuppbär så stor efterlevandepension att det egna pensionstillskottet blir heltbortreducerat får en sjukhusvårdsavgift som är lägre än den som uppbär endastfolkpension och pensionstillskott trots att den förstnämnda pensionärenssammanlagda pension är högre. Jag har förståelse för att detta av enskilda ochmyndigheter upplevts som en stor orättvisa i regelsystemet. har numera framhållit attbestämmelsen att efterlevandepensionens storlek inte beaktas i sambandmed avgift för sjukhusvård i avgiftsunderlaget nödvändiggör särskildaADB-lösningar. Mot bakgrand av detta anser jag att det är både rättvist ochnaturligt att bestämmelseraa ändras fr.o.m. den så att ävenefterlevandepensionen ingår i underlaget för beräkning avsjukhusvårdsavgiftens storlek. Åtgärden, som beräknas minskaförsäkringsutgifteraa med ca 20 milj.kr. , föranleder ändring i 2 kap. 12§ lagen (1962:381) om allmän försäkring.