prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Inom denna ram har regeringen kunnatbevilja bidrag till kostnader för att starta en viss verksamhet och för attdriva den under ett inledningsskede.Bidragsformen stod öppen för nya projekt t.o.m. /90. har på uppdrag avregeringen gjort en kartläggning av användningen av bostadsanpassningsbidrageti fråga om olika typer av handikapp och åtgärder. Kartläggningen harredovisats i en särskild rapport till regeringen. Under /91 lämnadesbostadsanpassningsbidrag för ca Prop.1991/92:100 1 200 fler lägenheter än undernärmast föregående budgetår. beviljade beloppet per lägenhetökade. Bidrag beviljades för 32 075 lägenheter och med ett genomsnittligtbelopp på . Som komplement till bostadsanpassningsbidragenhar i vissa fall kunnat lämnas ombyggnadslån förbostadsanpassning (bostadsanpassningslån). Denna långivning har haft begränsadomfattning. Lån lämnades under föregående budgetår med sammanlagt 15,4milj.kr. till 96 lägenheter. bedömer att det sammanlagdabidragsbeloppet för bostadsanpassningsbidrag som beviljas /92 kommer att uppgå till 650 milj.kr. Md hänsyn till att visstid förflyter mellan beslutet ochutbetalningen av bidraget samt att statsbidraget till kommunernabetalas ut kalenderårsvis i efterskott beräknar verket att utbetalningen överstatsbudgeten under /93 kommer att uppgå fill 260 milj.kr. När det gällerbidrag för utveckling av samordnad boendeservice återstod inför budgetåret1990/91 19,4 milj.kr. att utbetala av tidigare beslutade bidrag. Under budgetåret1990/91 utbetalades bidrag på 8,7 milj.kr. För /92 harmedelsbehovet uppskattats fill 7 milj.kr. bedömer att medelsbehovetför /93 kommer att uppgå till 3,7 milj.kr. (dir.1990:20) har föreslagit att detta anslag skall inordnas i ett nytt generelltstatsbidragssystem (SOU 1991:98). Kommitténs förslag remissbehandlas förnärvarande. En proposition avses lämnas till . Medelsbehovet förnästa budgetår beräknar jag i likhet med fill . Däravavser 260 milj.kr. statens kostnader för statskommunaltbostadsanpassningsbidrag och för återställande av handikappanpassade bostäder. Anslagsbehovet för bidrag fill visst utvecklingsarbetei fråga om samordnad boendeservice beräknar jag till 3,7 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillBostadsanpassningsbidrag m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . 13 1991/92. H.Socialt behandlingsarbete, alkohol- och pp- 1991/92:lOO , liksom många andrakommunala verksamheter, präglas av en mycket snabb organisatoriskomvandling såväl vad beträffar nämndorganisationen somtjänstemannaorganisationen. Vidare har socialtjänstensinnehåll och avgränsning mot andra verksamheter kommit att diskuterasalltmer. Bl.a. ufifrån dessa perspekfiv har behovet av en utvärdering och enallmän översyn av socialtjänstreform framstått som nödvändig. Enparlamentariskt sammansatt kommitté, socialtjänstkommittén (S 1991:07, dir.1991:50), har tillkallats för att göra en allmän översyn av socialtjänstlagen(1980:620). Översynen skall bl.a. innefatta en utvärdering avsocialtjänstlagens tillämpning och syftar till att tydligare avgränsa ochklargöra uppgifter och ansvarsområden. Översynen skall inriktasmot följande huvudområden: - Socialtjänstlagensregler om rätten till bistånd, det yttersta ansvaret och vistelsebegreppet - Överklagandeav beslut inom - Socialtjänstensframtida inriktning och organisation - Tillsyn,uppföljning och utvärdering. Kommitténsarbete skall vara slutfört senast vid utgången av . De delar avuppdraget som avser socialtjänsfiagens regler om rätten till bistånd, detyttersta ansvaret, vistelsebegreppet och överklagande av beslut inomsocialtjänsten skall dock redovisas . Kommittén skalli sitt arbete bl.a. samråda med handikapputredningen (S 1988:03),psykiatriutredningen (S 1989:01) och utredningen om unga lagöverträdare (Ju1990:07). Informationsstruktur,utvärdering m.m. Den offentliga sektoms fömyelseställer ökade krav på myndighetema att följa utvecklingen inom sina områden.Ett förbättrat uppföljnings-och planeringsunderlag erfordras. Socialstyrelsenfick i uppdrag att göra en samlad utredning om en för staten ochkommunema gemensam informationsstraktur för . Målet är att firmabättre föratsättningar att på både lokal och central nivå följa kostnads- ochverksamhetsutvecklingen. Uppdraget skall fiillföljas . Regeringen haruppdragit åt att utreda roll och funktion för ettepidemiologiskt centram. Avsikten är att denna centrambildning skall pånationell nivå följa och analysera utvecklingen inte bara av sjiikdomar, utan även av socialaproblem och deras riskfaktorers ut- Prop.1991/92:100 bredning bland olikabefolkningsgrapper. Uppdraget kommer att redo- Bil.6 Socialstyrelsenhar redovisat ett förslag fill hur behovet av vetenskapligtgrandade utvärderingar av insatser inom individ-och familjeomsorgen och andradelar av skall kurma tillgodoses. Förslaget innebär att ettcentram för utvärdering av metoder i socialt arbete skall byggas upp. Dennacentrambildning, som föreslås få en självständig ställning inomsocialstyrelsen, skall genom bl.a. forsk-ningsförankrade kunskaps- ocherfarenhetsöversikter kunna komplettera och nyansera styrelsens meramålinriktade utvärderingar av olika verksamheter. Ett sådant centram bör kunnabyggas upp och finansieras genom omdisponering av befintliga resurser förutvecklingsarbete. är socialtjänstensregionala tillsynsmyndighet. Tillsynen omfattarockså olika institutioner inom samt enskilda vårdhem.För enskilt drivna institutioner och enskilda vårdhem är äventillståndsgivande myndighet. haräven ansvaret för utredning, ansökan och process-föring i länsrätten i mål omtvångsvård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrakare i vissa fall (LVM).Vidare är tillstånds-och tillsynsmyndighet enligt lagen(1977:293) om handel med drycker (LHD). Många kommuner genomför nu omfattandeförändringar i sin organisation. De privata alteraativen blir ocksåallt flera. Mot denna bakgrand blir länsstyrelseraas tillsynsarbete alltviktigare. präglas arbetet på länsstyrelseraa i hög grad avindividärenden. Det framstår som angeläget att en större del av arbetetinriktas mot en mer generell tillsyn och uppföljning. Jag kommer attföreslå regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att bl.a.pröva möjligheteraa att låta kommunema handlägga och besluta i ärenden enligtLVM och ärenden om tillstånd enligt LHD. En sådan kommunalisering skulle lämnastörre utrymme för länsstyrelseraas tillsynsarbete. Vidare kommer en aktivdialog att upprätthållas med länsstyrelseraa bl.a. i syfte att klarläggainnehållet i tillsynsfunktionen. Under första hälften av 1980-taletökade antalet socialbidragstagare kraftigt. Därefter - - har enviss minskning skett. Denna trend bröts . I flertaletkoinmuner har antalet bidragstagare åter stigit till samma höga nivå som ibörjan och mitten av . Antal socialbidragstagare 1980, 1985-1990 1991/92:100 Bil. 1980 Källa; SCB Lågkonjunkturen harsärskilt drabbat ungdomar som aldrig hunnit få en fast plats påarbetsmarknaden, invandrare och fysiskt och socialt handikappade. Dessa grapperstår för en mycket stor del av ökningen av antalet socialbidragstagare. Många kommuner harintensifierat sina ansträngningar att finna alternativ till socialbidrag. Iflera koinmuner har också skett översyner av normeraa för socialbidrag bl.a.med hänsyn till de ökade social-bidragskostnaderaa. till uppdrag att analysera socialbidragsnormeraas konstraktion ochinnehåll. Kommittén skall vidare utreda fördelar och nackdelar med skildanormsystem samt överväga möjligheteraa att åstadkomma större enhefiighet mellankommuneraas socialbidragsnormer och andra närliggande system. Under rådandelågkonjunktur är det angeläget att ytterligare förstärka de arbetslösasocialbidragsberoende grapperaas möjligheter att komma in på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) har i uppdrag att i samråd medriksförsäkringsverket och initiera försöksverksamhet med ökad samverkan mellan socialtjänst, arbetsförmedling/arbetsmarknadsinstitutoch försäkringskassor i storstadsområden med en stor andel socialbidragstagareoch långtidssjuka. I en skrivelse har AMS lämnat enlägesrapport. Intensifierad samverkan i storstadsregioneraa. Åtgärder har vidtagits för attminska socialbidragsberoendet hos flyktingar och underlätta för dem att kommain på arbetsmarknaden. Fr.o.m. erhåller kommuneraa enschabloniserad ersättning för varje mottagen flykting i stället för ersättningför de faktiska socialbidragskostnadema. Därigenom stimuleras kommuneraa attvidta akfiva åtgärder. Kommuneraa skall i samråd med den enskilde flyktingenoch arbetsförmedlingen upprätta en introduktionsplan för varje flykting somomfattas av flyktingmottagandet. Inom harutarbetats ett förslag till ny lag som ger Prop.1991/92:100 kommunema möjlighet att betala uten introduktionsersättning knuten till Bil.6 introduktionsplanen i stället försocialbidrag. Åtgärdsprogram vad gäller våld mot kvinnor och bam har i betänkandet(1989/90SoU:5) anfört att ett samlat förslag till åtgärdsprogram för insatsermot våld mot kvinnor och bara bör föreläggas . Åtgärder vad gäller våld motkvinnor Under innevarande budgetår harsammanlagt 17,5 milj.kr. anslagits för en rad åtgärder i arbetet med attmotverka våld mot kvinnor. Programmet har behandlats av i sambandmed att en ny jämställdhetslag antagits. Åtgärderaa innefattar fortbildningför olika yrkesgrapper, olika utvecklingsinsatser, skydd för utsatta kvinnor,satsning på kvinnojourer och forskning. Kvinnojourerna och derasriksorganisation - RÖKS - bedriver ett omfattande och angeläget ideellt arbeteför att skydda och hjälpa kvinnor som utsatts för misshandel och sexuellaövergrepp. Kvinnojourerna utför ett arbete som är ett vikfigt komplement tillden verksamhet som kommuneraa bedriver. Den karfiäggning av kvinnojoureraasarbete som redovisat visar bl.a. att joureraa harkontakter med ett stort antal hjälpsökande kvinnor. Undersökningen visar ocksåatt de som arbetar på kvinnojourerna drivs av ett personligt engagemang vilketär en positiv kraft men också ökar risken för utbränning. Behovet av olikastöd- och utvecklingsinsatser framstår klart. Tillkvinnojoureraas riksorganisation utgår organisationsstöd med 2 inilj.kr. Dettastöd omfattar även invandrarorganisationer m.fl. som stöder misshandladekvinnor. Jag föreslår i enlighet med regeringsförklaringen att ytterligare 3inilj.kr. anvisas för stödinsatser och utvecklingsarbete i kvinnojoureraaslokala arbete. Åtgärder vad gäller våld motbarn Socialstyrelsenhar inom ramen för sin tillsynsverksamhet konstaterat att socialtjänsteni allt för liten omfattning uppmärksammar de utsatta barnens situation. I syfte att atthöja kompetensen i arbetet med bam inom individ- och familjeomsorgen harsocialstyrelsen fått i uppdrag att utforma och genomföra ett åtgärdsprogramför att utveckla individ- och familjeomsorgens förhållningssätt till utsattabam och deras familjer. Satsningen bör ta sikte på att öka medvetenheten hossocialarbetare och andra som arbetar med utsatta bara och atttydliggöra skyldigheten att i första hand Prop.1991/92:100 agera till baras skydd och sättabaras bästa i främsta rammet. lingsarbetet skall utformas såatt det stimulerar till en utveckling av förmågan att se, förstå, beskriva ochmöta utsatta baras behov. I syfte attutveckla vården av flyktingbam och flyktingungdomar bör dessutom ett särskilt utbildningsmaterialutformas för familjehem, gmpphem och andra hem för vård eller boende som taremot flyktingbara. Socialstyrelsenskall redovisa uppdraget till regeringen. Denpåbörjade satsningen för att utveckla arbetet med utsatta bara ser jag sommycket betydelsefull och jag föreslår att även kommandebudgetår får disponera minst 8 milj.kr. inom anslaget H 4. Utvecklings- ochförsöksverksamhet för en uppföljning av åtgärdsprogrammet. Deklarationen från FNs bamtoppmöte Vid FNs baratoppmöte i september1990 antogs dels en deklaration om baras överlevnad, skydd och utveckling, delsen handlingsplan för implementering av deklarationen. Uppföljningen avbaratoppmötet sker bl.a. genom att varje land presenterar en nationellhandlingsplan för hur deklarationens mål och syften skall uppfyllas. Densvenska regeringen kommer att till FN presentera en sådanplan. Många olika rapporter har visat påen rad problem inom ungdomsvården och missbrakarvården. JO har exempelvis såvälår 1987 som efter egna utredningar anfört att de mest utsattaungdomaraa inte får den vård som anses erforderlig. har i enefterfrågeundersök-ning visat att platsbehovet vad gäller de mestvårdbehövande ungdomaraa inte kan tillgodoses. I de olika rapporteraa harockså redovisats att den satsning på öppenvårdsåtgärder som skett i kommuneraainte kunnat ersätta behovet av institutionsplatser. harunder (prop. 1990/91:96, SoU14, rskr. 267) fattat ett principbeslutom att de särskilda ungdomshemmen skall föras över fill statligthuvudmannaskap. Denna huvudmannaskapsförändring skall ske under år 1992.Utskottet har i sitt betänkande ställt två övergripande krav på vården i desärskilda ungdomshemmen. Alla ungdomar som behöver tvångsvård skall kunnaberedas plats och det måste finnas ett väl differentierat utbud av olikavårdmöjligheter. Utskottet ansåg att det behövs ett samlat ansvar för de särskildaungdomshemmen och en samordning över riket. Utskottet anförde att staten är merlämpad som huvudman för tvångsvården i de särskilda ungdomshemmen bl.a. motbakgrand av att de båda kommunförbunden klargjort att nuvarande regelsystem ochorganisation lägger hinder i vägen för en tillräcklig utbyggnad och krävt enhuvudmannaskapsförändring. har anfört attregeringen utan dröjsmål bör utreda och för- Prop.1991/92:100 bereda erforderliga åtgärder. Frågan om hur det framtida stödet till Bil.6 missbrakarvården skall utformasmåste enligt utskottet också övervägas i sammanhanget. En särskildutredare har fillkallats för att utreda föratsättningaraa för att överföra desärskilda ungdomshemmen till stafiigt huvudmannaskap. Utformningen av det statligahuvudmannaskapet kan ske efter olika modeller, t.ex. med ett renodlat statligtägande- och driftansvar eller ett system där staten avtalar med en kommun ellerett landsting om driften av vissa institutioner. En annan fråga som utredningenkommer att belysa är huravida missbrakarvårdens tvångsvårdsinstitutionerenligt 22 och 23 §§ LVM bör inbegripas i det statliga huvudmannaskapet. Deekonomiska och administrativa föratsättningaraa liksom frågor av innehållsmässigkaraktär kommer även att utredas. Utredningsmannen skall presentera sinaförslag . Efter sedvanligremissbehandling avser regeringen att återkomma till med enproposition i frågan . Enparlamentariskt sammansatt kommitté (Ju 1990:07) har till uppdrag attutvärdera nuvarande regelsystem för unga lagöverträdare samt lämna förslag tilli vilka former och på vilket sätt det allmänna bör ingripa närungdomar som fyllt begår brott. Kommittén skall bl.a. utvärderasocialtjänstreformens betydelse för behandlingen av unga lagöverträdare,undersöka om den nuvarande fördelningen av uppgifter mellan ochrättsväsendet är väl avvägd samt om samordningen mellan myndigheteraa kanförbättras. I olikaundersökningar har konstaterats att det finns en rad problem inommissbrakarvården. De missbrakare som har kontakt med har detofta under långa tidsperioder, men kontakteraa är som regel sporadiska ochoplanerade. Det finns allvarliga brister i eftervården och samarbetet mellanolika myndigheter är dåligt utvecklat. I många kommuner saknas effektivametoder för att klara klientgrapper med en sammansatt problembild som t.ex.psykiskt störda missbrakare och klienter med invandrarbakgrand. Socialstyrelsenhar efterlyst bättre kunskap och kompetens samt ökat samarbete mellansocialtjänsten och den psykiatriska vården. Även tvångsvården av vuxnamissbrakare dras med såväl kvantitativa som kvalitativa brister. Kvinnorsmissbrak är ytterligare ett allvarligt problemorruåde. Missbraket blandkvinnor har ökat i takt med att kvinnors dryckesmönster blivit alltmerlikartade männens. Olika studier tyder på att kvinnor som missbrakar snabbareblir utslagna och att de också fortare får skador av sitt missbrak. Socialstyrelsenhar ägnat frågan om kvinnors missbrak ökad uppmärksamhet. Styrelsen har lämnat stöd tillolika försöks- och utvecklingsinsatser för att utveckla alteraativ inommissbrakarvården som är särskilt inriktade på att möta kvinnliga missbrakaresspecifika vårdbehov. Socialstyrelsenhar haft i uppdrag att analysera effekteraa av gjorda insatser och bedöma vilkaytterligare åtgärder som behöver vidtas inom I sin redovisning avuppdraget har styrelsen markerat behov av Prop.1991/92:100 ytterligare kunskaps- ochmetodutveckling. Dessutom behövs bättre Bil.6 samarbete mellan ,sjukvården och företagshälsovården för att på ett tidigare stadium nå kvinnorsom missbrakar. Andra områden som särskilt bör uppmärksammas är eftervården förkvinnor som genomgått behandling, insatser riktade till gravida missbrakandekvinnor och insatser för bara till missbrakare. Socialstyrelsenavser att göra ytterligare kartläggningar, utvärdera gjorda insatser ochgenomföra seminarier och andra utbildningsinsatser. har betydande medelsatsats på en offensiv narkomanvård. Ett hundratal öppenvårdsenheter harbyggts upp för vuxna narkotikamissbmkare. Institutionsvården har utökatsväsentligt. Det gäller även antalet familjevårdsplatser. En offensivnarkomanvård har av betraktats som en föratsättning för att förebyggaspridning av HIV bland intravenösa missbrakare. Samfliga missbrakare skall nåsför provtagning, avgiftning, vård och behandling. Merparten avnarkotikamissbrakaraa nås nu för motivationsinsatser. Enligt socialstyrelsensbedömning har av injektionsmiss-brakaraa HIV-testats en eller fleragånger. Genom samverkan mellan socialtjänst och kriminalvård har arbetet mednarkotikamissbrakaraa kunnat utvecklas ytterligare. Trots derelativa framgångama kvarstår emellertid betydande problem. Socialstyrelsenuppger att ett hundratal HlV-positiva narkotikamissbrakare fortsätter sittmissbrak. Enligt en genomförd undersökning i har dessutomriskbeteendet på nytt ökat bland heroinmissbrakaraa. Den 31 augusti1991 fanns 594 rapporterade HIV-positiva narkofika-missbrukare och 32 meddiagnosen aids. Antalet aids-anmälningar rörande intravenösa missbrakare har nubörjat öka markant. fram t.o.m. hade sammanlagt 17missbrakare anmälts. Enbart rapporterades 12 nyafall. Flertalet studier av förloppet vid HIV-infektion ger vid handen attomkring hälften av de smittade får symtom som klassificeras som aids inom tioår. kan man anta att minst 200 HIV-smittadenarkotikamissbrakare kommer att insjukna i aids eller i HIV-relaterade symtom. Andra oroandetendenser är uppgifter om ett ökat missbrak bland unga flyktingar ochinvandrare samt uppgifter om ett ökande sidomissbrak av bensodiazepiner. Under anslaget A6. Insatser mot aids har föreslagits att en medelsram om ca 193 milj.kr. ställstill regeringens förfogande för fortsatta insatser mot HIV/aids. En del avdessa resurser bör användas för fortsatt utveckling av en offensivnarkomanvård. Det är dockenligt min mening nödvändigt att finna former för ett bättre utnyttjande av desamlade resurseraa inom narkomanvårdsområdet. Ett program bör utvecklas förden offensiva narkomanvården. Jag har för avsikt att föreslå attsocialstyrelsen får i uppdrag att utifrån en analys av vad som hittillsåstadkommits med de särskilda medlen ut- Prop.1991/92:100 arbeta ett program av detta slag. Programmets syftebör vara dels att främja samordningen av insatser inom området, dels att ihögre grad än vad som är fallet styra resursema till de områden där behovetav utvecklingsinsatser är som störst. Jag tänker här särskilt på behovet av attutveckla motivations- och behandlingsinsatser riktade speciellt tillHIV-smittade narkotikamissbrakare. Även i fråga om behandling av missbrakaremed svåra psykiska störaingar samt narkotikamissbrakare med ett utvecklatsidomissbrak av bensodiazepiner är behovet av utvecklingsinsatser stort. Detgäller även för invandrare och flyktingar med missbraksproblem, där man ibehandlingen inte bara har att ta hänsyn annorlunda kulturell och språklig bakgrand utan även i många fall har attbrottas med den trauma- och förlustproblematik som flyktingskapet kan innebära. En föratsättningför att specialriktade insatser skall bli verkningsfulla är emellerfid att detfinns en fungerande uppsökande verksamhet. En betydande kompetens har byggtsupp inom de öppenvårdsenheter som vändersig till narkotikamissbrakare. Detär en angelägen uppgift i det aviserade programmet för offensivnarkomanvård att väraa om denna kompetens och att utveckla den ytterligare. överkonsumtion och missbrak avalkohol för med sig omfattande sociala och medicinska problem. Samhälletskostnader för exempelvis social-och sjukvård, produktionsbortfall ochrehabilitering är mycket höga. Därfill kommer det psykiska, sociala ochekonomiska lidande som drabbar enskilda och deras anhöriga. Mot dennabakgrand för vi i en restriktivt hållen alkoholpolitik, vars grunddrag slogs fast av (prop.1976/77:108, SkU40, rskr. Härigenom antogs det regelsystem somomgärdar hanteringen av alkohol. beslut innebär att samhället måstevidta åtgärder på en mängd områden i syfte att minska alkoholkonsumtionen ochdärmed alkoholskadoraa. har med anledning av proposifionen(1990/91:175) om vissa folkhälsofrågor slagit fast att målet för densvenska alkoholpolitiken även fortsättningsvis skall vara att minska den totalaalkoholkonsumtionen för att därigenom begränsa alkoholens skadeverkningar.Detta kan bl.a. ske genom en aktiv prispolitik och genom att det restriktionssystemsom kringgärdar hanteringen av alkoholdrycker upprätthålls. Avsevärt störrevikt än tidigare skall läggas vid förebyggande insatser utifrån ettfolkhälsoperspektiv. harställt sig bakom WHOs hälsopolitiska strategi där bl.a. målet att minska alkoholkonsumtionen medminst ingår. Systembolagetspelar en viktig roll i den svenska alkoholpolitiken. Ansvaret för bolaget harefter regeringsskiftet förts över från finans- till social departemen tet. Påmitt förslag har regeringen beslutat att tillkalla en pariamen- Prop. tariskkommission med bred sammansättning med främsta uppgift att Bil. formuleraen strategi för att uppfylla målet att minska den totala alkoholkonsumtionenför att begränsa alkoholens skadeverkningar. Kommissionen bör jämföra den svenska alkoholpolitikensmål och medel med den politik som andra jämförbara länder för på detta område.I kommissionens uppgift ingår även att beskriva skillnader i konsumtions- ochskadenivåer mellan länderaa och analysera effektema av ländemas politik. I den mån kommissionen finner att delar av det svenskaregelsystemet behöver förändras, med hänsyn tillEG:s regelverk eller av andra skäl, bör kommissionen lägga fram förslag tillsådan reviderad lagstiftning. Kommissionen bör vidare kartlägga och redovisa de ökadesvårigheter att uppfylla de alkoholpolitiska målen som en svensk anpassningfill EG kan inrymma. Kommissionen skall presentera förslag till insatser som medför att dealkoholpolitiska målen kan uppfyllas, även inom ramen för EG-integrationen.Kommissionen bör vidare överväga hur det opinionsbildande och attitydpåverkandearbetet inom området kan förstärkas och bedöma hur såväl de primär- som desekundärpreventiva insatsema kan utvecklas ytterligare. 1 kommissionens uppdrag ingår också att göra en översynav vården av alkoholmissbrakare och bedöma behoven av förändringar avvårdformer och vårdinnehåll. De kvinnliga missbrakaraas vårdbehov skall därviduppmärksammas särskilt. Slutligen skall kommissionen även behandla frågor somgäller missbrakets familjesociala konsekvenser. Försäljningenav alkoholdrycker i minskade med under tioårsperioden1976-1985. ökade försäljningen på nytt.Särskilt starkölsförsäljningen gick upp . har konsumtionen åter minskat något. Tabell:Försäljning av alkoholdrycker i liter alkohol per invånare ochäldre 1975, 1980 och 1985-1990. 2,29* Inklusive öl IIB (s.k. mellanöl) Ungdomamaskonsumtionsmönster följer i stort sett den totala konsum- Prop.