prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Således har tillskapats beredningsgrapper för att främjaforskning inom fem prioriterade områden, nämligen handikapp, interaationellmigration och etniska relationer, äldre, missbrak samt barn och familj.Beredningsgrappemas viktigaste uppgifter äratt analysera kunskaps- och forskningsbehov samt var inom universitetendet finns kompetens och intresse för forskning inom de prioriterade områdena. För granskningoch bedömning av forskningsansökningar har organiserats tre prioriteringskommittéerför välfärd, folkhälsa resp. omsorg. För innevarandebudgetår har forskningsmedlen fördelats mellan olika tillämpningsområden enligtföljande: Andel (%) Alkohol och andra beroende- Invandrare och etniska relationer Föredragandensöverväganden Prop.1991 /92:100 /93 är det sistaåret inom ramen för nksdagens trears-beslut om medel till forskning ochutveckling. I nästa års budgetarbete skall en fördjupad allsidig prövning skeav SFRs verksamhet. Iforskningspropositionen föreslogs en resursförstärkning på totalt 5,6 milj.kr.för /93 med betoning på folkhäisovetenskapiig forskning samtforskning om äldre resp. invandrare. Jag har vid medels-beräkningen tagithänsyn till detta. Vid pris- ochlöneomräkningen av anslaget har jag tillämpat samma principer som gäller förforskningsråden under . Vidare har hänsyn tagits tillhöjningen av lönekostnadspålägget. Med hänvisningtill vad som anförts beräknar jag det sammanlagda anslagsbehovet till . Jag hemställer att regeringenföreslår att till för /93 anvisa ettreservationsanslag på . 216 697 305 Reservation* 6 245 376 Från anslagetbekostas särskilda insatser för att bekämpa spridningen av det virus. Humant Immunbrist Virus (HIV), som kan leda till sjukdomstillståndet aids (acquiredimmune deficiency syndrome - förvärvad immunbrist). Aids utgör ett allvarligthot mot folkhälsan. Infektion av HIVhänförs enligt smittskyddslagen (1988:1472) till de anmälningspliktigasjukdomar som är samhällsfarliga. Etthandlingsprogram för den fortsatta bekämpningen av HIV/aids har senast antagitsav på grandval av prop. 1987/88:79 om åtgärder mot aids (SoUlO,rskr. Handlingsprogrammet innefattar information till allmänheten ochsärskilda grapper med s.k. riskbeteende. Det omfattar vidare stöd till förebyggandeinsatser inom narkomanvård ochkriminalvård, psykosocial stödverksamhet samt stöd till samhällsvetenskapligt orienterad och medicinskforskning. Bidrag till den nämndaforskningen länuias dock inte från detta anslag utan från dels anslaget A 5.Socialvetenskapliga forskningsrådet, dels det under utbildningsdepartementetsverksamhetsområde upptagna anslaget . Från förevarande anslag lämnas också ett extrabidrag, som i huvudsak utgår till , Stockholmskommun, kommun, kommun och Malmöhusläns landsting. Genom bi- Prop.1991/92:100 draget, som har avsetts utgå underen övergångstid, ges stöd till smitt- Bil.6 skyddsarbetet inom de landstingoch kommuner där det är särskilt viktigt att åtgärder vidtas mot HIV-smittan. har i sitt nyligenavlämnade betänkande föreslagit att det extra bidraget, som beräknastill 120 milj.kr. för /93, skall ingå i ett generelltkommunbidrag . Kommitténs förslag remissbehandlas förnärvarande. En proposition avses lämnas till . HIV kommertroligen att finnas kvar i vårt samhälle , kanske i fleragenerationer. Detta måste vara utgångspunkten för det framtida förebyggandearbetet. Fortsatta centrala insatser är därför nödvändiga. Insatseraa måsteinriktas på att långsiktigt motverka en framtida smittspridning. De skallfrämst syfta till att stödja och stimuleralokala aktiviteter. Mångaintresseorganisationer gör betydelsefulla insatser. Stödet tillorganisationeraas arbete bör fortsätta under /93. Spridningen avHIV bland injektionsmissbrakare har mötts med en kraftfull förstärkning avinsatseraa inom narkomanvården. Fortsatt stöd bör utgå till en offensivnarkomanvård. Centrala initiativ behövs för att utveckla den långsiktiga vårdenav tunga narkotikamissbrakare. Särskilda medel bör vidare avsättas för attutveckla samarbetet mellan och psykiatrin liksom för socialstyrelsensarbete inom smittskyddet. Eftersom detyngst belastade narkotikamissbrakaraa ofta finns inom kriminalvården börfortsatt prioritet ges åt att utveckla effektiva samarbetsformer mellankriminalvård och narkomanvård. Insatsema motHIV/aids har alltmer integrerats som en naturlig del i de ordinariesamhällsorganens reguljära verksamhet. Det finns dock fortfarande ett behov av att i särskild ordning initiera vissaförebyggande insatser. En alltmer effektiv samverkan mellan myndigheter,kommuner, landsting och frivilligorganisationer bör eftersträvas. deltar även i detinteraationella arbetet med att bekämpa aids. AIDS-delegationen,som fr.o.m. har ställning som myndighetinom och är knuten till , har av regeringenerhållit den övergripande uppgiften att samordna arbetet med att begränsaspridningen av HIV/aids. Enligt regeringens filläggsdirekfiv(Dir. 1991:96) tillorganisationskommittén för skall kommittén utredade organisatoriska föratsättningama för att inlemma fr.o.m. . Med hänvisningtill vad som anförts beräknar jag anslagsbehovet till . Hemställan Prop.1991/92:100 6 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillInsatser mot aids för /93 anvisa ett reservationsanslag på . Awecklingskostnader Nytt anslag (förslag) 35000 000 Vid behandlingen av propositionen 1990/91:150 medförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1991/92,m.m. godkände de allmänna riktlinjema för ett treårigt program föromställning och fömyelse av den statliga administrationen. Förnyelsearbetetinom område avses åstadkommas genom regelförändringar ochförenklingar, särskilt inom socialförsäkringen. Vidare skall det ske en ökadsatsning för att stärka kompen-tensen och öka koncentrationen inom myndighetemapå uppföljning och utvärdering. Andra verkningsfulla instrament i omstraktureringenär delegering, decentralisering, ökad samverkan mellan olika organ ochsammanslagning av närbesläktade verksamheter. Åtgärdema skall ge en effektivaremedelsanvändning och koncentreras till område och tillsocialförsäkringsadministrationen. En samlad besparingseffekt på ca 420milj.kr. Socialdepartementetberäknar att åtgärdema inom administrations-programmet motsvarar enpersonalminskning på bortemot 2 000 personer. Bland de åtgärdersom redan beslutats och som får sin första besparingseffekt under innevarandebudgetår kan nämnas följande. En samordning har skett av de utåtriktadeförebyggande insatseraa från och socialdepartementetssida vad gäller bekämpningen av HIV/aids, vilken iimeburit en besparing på ca 8milj.kr. En nedläggning av den rättspsykiatriska stationeni har beslutats, och detta ger en besparing på ca 10milj.kr. Vidare harbeslutats att inom folkhälsoområdet skall avlastas samordningsuppgifterpå nationell nivå och ansvaret för det operativt preventiva arbetet. Dettainnebär en minskning av anslag med 10 milj.kr. Medel för ändamålet kommer att tillföras statensfolkhälsoinstitut, som inrättas . /93intensifieras förayelsearbetet inom socialförsäkringsadministrationen.Omstraktureringen där blir beroende av att planerade och aktualiserade regelförändringar genomförs. Den budgetmässiga besparingseffektenberäknas till 200 milj.kr. Under /94 blir resursbesparingennästan lika stor. Socialdepartementetbedömer att en stor del av personalminskningen kan åstadkommas genom naturligavgång, och detta innebär rent praktiskt att uppkomna vakanser inte återbesätts.Arbetsmarknadsläget har stor betydelse för takten i dennapersonalomsättning. Det är dock ofrån- Prop.1991/92:100 komligt att personal inom deberörda verksamhetema också måste sägas Bil.6 Vid och inomrättsmedicinalverket har uppsägningar i storleksordningen 150 personer förövrigt redan skett. När och i vilken omfattning ytterligareuppsägningar behövs är vanskligt att nu ange. Vederbörande myndighet haransvaret för att detta sker i den takt det behövs med hänsyn till verksamhetensgivna ekonomiska föratsättningar. Gällandetrygghetslagar och -avtal medför att kostnader för uppsagd och övertaligpersonal belastar statsbudgeten även efter det attuppsägning har skett. Sådana kostnader har belastat resp.myndighetsanslag. Detta innebär att myndigheteraas anslag inte alltid är heltanpassade till och visar vad den reguljära verksamheten kräver. Det försvårarockså möjligheten att snabbt och samlat kunna avläsabesparingseffektema och personalkonsekvenseraa inom hela verksamhetsområdet.Av det skälet föreslår jag att kostnader för uppsagd personal i stället skallberäknas under ett eget anslag. Den närmare inriktningen avomställningsåtgärderna och därmed sammanhängande besparingar skall ävenfortsättningsvis redovisas under berörda anslag. För budgetåret1992/93 beräknar jag de avvecklingskostnader för övertalig personal som skallbelasta förevarande anslag till 35 milj.kr., varav merparten hänför sig tillsocialförsäkringsadministrationen. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillAwecklingskostnader för /93 anvisa ett förslagsanslag på . B.Administration av socialförsäkring m.m. Det övergripande målet för socialförsäkringssystemetär att tillgodose medborgaraas behov avekonomisk trygghet vid sjukdom, rehabilitering, handikapp och ålderdom.Systemet är generellt och omfattar hela befolkningen. Det är till större delenreglerat i lagen (1962:381) om allmän försäkring som omfattar sjukförsäkring,folkpensionering och ATP. Socialförsäkringsadministrationenhanterar en mängd ärenden och merparten av transfereringaraa tillhushållen. beräknas () ochförsäkringskassoma administrera förmåner som sammanlagt uppgår till nämiare 300miljarder kr. Huvuddelen av förmånerna utbetalas via RFVs ADB-avdelning iSundsvall. Utgifteraa för socialförsäkringsadministrationen beräknas uppgå tillca . och motsvarar av de totala utgiftemaför socialförsäkringen. Utgifteraa för den allmänna sjukförsäkringenberäknas minska avsevärt i samband med att arbetsgivamaövertar ansvaret för de första 14 dagaraa i varje sjukperiod. Socialförsäkringenfmansieras främst genom socialavgifter och medel via statsbudgeten. I någrafall förekommer ytterligare finansieringskällor i form av avkastning på fonder och vad gäller kommunalt bostadstillägg,kommunala skattemedel. Under littera D. avser jag att föreslå regeringenatt och får i uppdrag att utarbetaett gemensamt förslag till förändringar beträffande redovisningen istatsbudgeten av socialförsäkringens inkomster och utgifter. Av följande diagram framgår hur inkomstema frånsjukförsäkringsavgiften fördelar sig på olika utgiftsslag. 1991/92:100 Bil. Beräknade uteiter under budgetaret 1992/93 arter kr I H sUUiga medel :■■ ■'.-■ ■■:.:::::::.::X . sjuk försäkring 1) fbisäkringskassan Riksförsäkringsverketsförvaltningskostnader finansieras i huvudsak Prop.1991/92:100 genom statliga medel. Försäkringskassomas förvaltningskostnader fi- Bil.6 nansieras till övervägande del av sjukförsäkringsavgiften. Avgiftenavses täcka av utgifteraa för sjuk- och föräldraförsäkringaraa,försäk-ringskassoraas förvaltningskostnader samt ersättning vid närståendevård. Åren 1989 och1990 har sjukförsäkringsavgifterna täckt av ifrågavarande utgifter.Fr.o.m beräknas avgiften täcka av utgifteraa. Vidare utgårersättning från Allmänna pensionsfonden för administrationskostnader förATP-försäkringen vid bl.a. RFV och försäkringskassoraa. För /91utgjorde ersättningsbeloppet ca 320 milj.kr. Dessutom utgår ersättning frånarbetsskadeförsäkringen för administration vid försäkringskassoraa. /91 utgjorde ersättningsbeloppet ca 260 milj.kr. Socialförsäkringsadministrationenhar genomgått stora förändringar . Föratom att ge ersättningenligt socialförsäkrings- och bidragssystemen skall arbetet inriktas på attupptäcka orsaker till och vidta åtgärder för att reducera behovet av långasjukskrivningar, förtidspensioneringar och arbetsskadeersättningar. Den 1januari 1992 träder nya regler i kraft på rehabiliteringsområdet. Samtidigtskall enligt regler som gäller en arbetsgivare betala utsjuklön till sina anställda under de första 14 dagaraa av varje sjukdomsfall. huvudmannaskapet för sjukresoraa från försäkringskassoraa tillsjukvårdshuvudmännen. Genom de nya reglema frigörs betydande administrativaresurser genom att en stora del av den ratinmässiga sjukfallshanteringenupphör. Försäkringskassoma får därmed förbättrade möjligheter att aktivt arbetamed de långa sjukfallen och att initiera och stödja rehabiliteringsinsatser. Ytterligareförändringar av såväl regler som verksamhet inom socialförsäkringen föratsättsske . Jag har bl.a. för avsikt att föreslå regeringen atten proposition föreläggs om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellan sjukvården ochsocialförsäkringssystemet. Jag kommer att närmare redogöra härför samt för ytterligareregelförändringar som kommer att inverka på verksamheten vid kassoma underlittera C. och D. RFVs ansvar läggs fast imyndighetens instraktion. RFV skall svara för den centrala ledningen och förtillsynen av försäkringskassomas verksamhet bl.a. genom att meddelaföreskrifter och allmänna råd. Verket har ett ansvar för att socialförsäkrings-och bidragssystemen tillämpas likformigt och rättvist. Vidareskall verket se till att allmänheten får en Prop.1991/92:100 tillfredsställande service ochinformation om socialförsäkringsförmåner- Bil.6 I regeringensregleringsbrev för /91 fastlades som mål att det s.k.ohälsotalet skulle sänkas jämfört med föregående budgetår. AvRFVs redovisning av rehabiliteringsarbetet framgår att ohälsotalet minskade med1,under ifrågavarande tidsperiod. Enligt regleringsbrev för innevarandebudgetår är målsättningen att sänka ohälsotalet jämfört med1990/nivå. Insatserna vad gäller långa sjukfall och arbetsskadefall ochförtidspensioner är ett långsiktigt arbete som först om något eller några årkan tänkas ge utdelning i ett sänkt ohälsotal. På kort sikt är det förändringari mönstret för korttidssjukskrivningar som kan påverka ohälsotalet. I föregåendeårs budgetproposition fastlades en verksamhetsidé för RFV ochförsäkringskassoma med innebörd att genom en allmän socialförsäkring geekonomisk trygghet under livets olika skeden genom att dels ge ersättning tillsjuka, handikappade, bamfamiljer och äldre, dels aktivt verka för att förebyggasjukdom och skada samt ge sjuka och handikappade möjlighet att åter kunnaarbeta. RFV har inlett ett arbete medutveckling av resultatuppföljning och resultatanalyser. Jag vill betona viktenav att det inledda arbetet fortsätter och vidareutvecklas. Inriktningen börvara att resultatansvaret skall föras ut så nära verksamheten som möjligt. RFVstillsyn av försäkringen bör i högre grad inriktas mot utvärdering av regionalaresultat. RFVbedriver också ett utvecklingsarbete i denna riktning. Mer detaljeradeuppföljningar av verksamheten på lokal nivå avses i ökande utsträckningbedrivas av försäkringskassomas centralkontor. RFVs insatser inriktas i högregrad mot produktion av jämförelseunderlag och problemorienteradestudier med riksomfattning. tillsyns-och uppföljnings/utvärderingsverksamhet integreras i större utsträckning.Resultatredovisningar på alla nivåer inriktas bl.a. på att belysa effekter av olika resursinsatser och åtgärder. Utvecklingenvad gäller mått för resultatanalys har kommit längst inomrehabiliteringsområdet. Utgångspunkten för den programlagdauppföljningsverksamheten är enligt RFV att alla nya ersättningsregler skallföljas upp främst avseende hur reglema fungerar teknisktoch administrativt. När regleraa har varit i kraft något eller skalluppföljningar göras. Dessa skall belysatillämpningen med fokusering på likformigheten för att slutligen följasav uppföljningar avseende måluppfyllelse. Omställning och minskning avadministrationen Prop.1991/92:100 6 RFV ochförsäkringskassoraa tillhör den grapp av myndigheter som ingår i budgetcykel 1 medplanerad treårig budgetram fr.o.m. innevarande budgetår. Med hänsyn tillomfattande regelförändringar och därmed omställning avsocialförsäkringsadministrationen beräknades i föregående årsbudgetproposition för RFV och försäkringskassoma medel endast för budgetåret1991/92. Ikompletteringspropositionen (prop. 1990/91:150, del II) presenteradesett program för omställning och minskning av den statliga administrationen.Där sägs bl.a. att en långsiktig strategi för minskade förvalt-ningsutgiftermåste utvecklas dels i termer av regelförändringar som ger administrativabesparingar, dels i förändringar av organisationens utformning ochfunktionssätt. Regeringen avseratt bearbeta de strakturella problem som finns inom socialförsäkringssektom.Under det närmaste budgetåret kommer regeringen, bl.a. mot den bakgranden, attlägga förslag om förändringar av socialförsäkringen.Dessa kommer att beröra såväl förmånssystemet som dess administration. Enligt min bedömning bör enneddragning av förvaltningsresursema kunnagenomföras som en konsekvens av de beslut om omfattande regelförändringarsom fattats eller kommer att föreslås fattas under innevarande budgetår. Förde närmaste två budgetåren beräknar jag en minskning av försäkringskassomasförvaltningsresurser med 200 milj.kr. för /93 och 168 milj.kr.för /94. Med regelförändringar avses i detta sammanhangprimärt åtgärder som innebär minskningar av försäkringsutgiftema elleradministrativa besparingar. Därtill kommer sådana förändringar inom den offentligasektom som är samhällsekonomiskt motiverade och som kan komma att tillföraförsäkringskassoraa ytterligare arbetsuppgifter, t.ex. om handläggningen avärenden om bostadsbidrag överförs från kommunema till försäkringskassoraa. De aktuellaresursneddragningaraa kan inte utan uppsägning av viss personal. För attde awecklingskostnader som då uppkommer inte ska belasta myndighetsanslaget harchefen för tidigare denna dag föreslagit att ett särskiltanslag för avvecklingskostnader inrättas under socialdepartementetshuvudtitel. Det är vidare angeläget att kompetensutveckling används som ettmedel för att underlätta omställningen till nya arbetsuppgifter ochgenomförandet av ett nytt arbetssätt. För detta ändamål har särskilda medelavsatts. BeträffandeRFV beräknar jag att resurseraa för förvaltningskostnader för tiden fram tillden skall kunna minska med sammanlagt 22 milj.kr., varav underbudgetåren 1992/93 och 1993/94 med 4,8 resp. 7,9 milj.kr. Organisationsutveckling Prop.1991/92:100 Både regelförändringarna ochsatsningen på en mer aktiv rehabilitering ställer krav på försäkringskassomasorganisation. Bl.a. har kassomas relationgentemot sjukvårdshuvudmännen fått ett nytt innehåll i och med tillkomstenav särskilda medel för medicinsk rehabilitering inom ramen för deöverenskommelser som staten träffar med sjukvårdshuvudmännen. Detta geranledning att överväga kassasfyrelsemas roll och även deras sammansättning. Jagavser därför att ge ett regeringsuppdrag i syfte att göra enöversyn av försäkringskassoraas styrelser. Enligt lagen omallmän försäkring skall det finnas en försäkringskassa för varjelandstingskommun samt varje kommun som inte tillhör en landstingskommun. Vidarehar RFV utfärdat föreskrifter som innebär att en försäkringskassa skall haminst ett lokalkontor i varje kommun. För närvarandeövervägs inom i anledning av en särskild framställning, frågan om en sammanslagning av allmännaförsäkringskassa och allmänna försäkringskassa. Det är min avsikt attföreslå regeringen att förelägga förslag om lagändring som innebär att en försäkringskassas verksamhetsorruåde kan omfattamer än en landstingskommun/landstingsfri kommun. Vidare har principenom ett lokalkontor i varje kommun diskuterats . Jag föratsätteratt denna princip ligger fast även fortsättningsvis, även om RFV, i sambandmed planering av hur resursneddragningar skall ske, bör kunna överväga vissauppmjukningar av denna regel, i synnerhet vad gäller storstadsområdena. Ävenandra lösningar som syftar till en effektiv resursanvändning av offentligaresurser på lokal nivå måste ges uppmärksamhet. RFV har i årets anslagsframställningredovisat sin bedömning av den kompetensutveckling som behövs under perioden1992/93 - 1993/94 med utgångspunkt i de kompetenskrav som tidigare tagits fram.Kostnaden förkompetensutvecklingsprogrammet beräknas av verket till drygt 400 milj.kr.varav kostnaden för produktionsbortfall utgör ca två tredjedelar. Regeringentillmäter personalutveckling stor vikt i omvandlingen av den offentliga sektom.De resurser som direkt kan disponeras för personalutveckling är dels deresurser som försäkringskassoma har frigjort genomrationaliseringar (167 milj.kr. ), dels 30 milj.kr. som under anslaget B 2.Allmänna försäkringskassor beräknas för detta ändamål. B 1.Riksförsäkringsverket Prop. 1991/92 1991/92 () är central förvaltningsmyndighet för socialförsäkringen och anslutandebidragssystem - dvs. sjukförsäkring inkl. föräldraförsäkring ochtandvårdsförsäkring, folkpensionering, tilläggspensionering,delpensionsförsäkring, arbetsskadeförsäkring, smittbärarersättning, barabidragoch bidragsförskott, bilstöd till handikappade, ersättning för vård avnärstående, utbetalning av utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning samtdagpenning och - fr.o.m. - familjebidrag till värapliktiga. RFVs arbetsuppgifteroch organisation regleras i förordningen (1988:1204) med instrakfion förriksförsäkringsverket. I enlighet med givna direktivredovisar RFV i sin anslagsframställning ett besparingsförslag för tidsperioden1991/92 - 1993/94 som innebär en minskning av verkets resurser med 22 milj.kr.Neddragningen, som motsvarar 80 - 90 årsarbetare, beräknas främst kunnagenomföras inom yrkesskadeverksamheten. Härvid föratsätts vissaregelförändringar. ADB-utveckling är encentral del i stödet av RFVs och försäkringskassomas nya roll. Ett förbättratADB-stöd, som omfattar inrättande av lokala sjukförsäkringsregister, krävs föratt få till stånd en mer rationell sjukfallshantering samt för denrehabiliterande och förebyggande verksamheten.För de nuvarande ADB-systemen och för utveckling av lokala sjukförsäkringsregistererfordras utbyte av försliten utrastning, komplettering och anpassning avbefintlig utrastning samt nyanskaffning. RFV anger investeringskostnaden tillsammanlagt ca 200 milj.kr. För ADB-driften beräknar RFV ett ökat resursbehov omca 35,5 milj.kr. /93 samt ytteriigare ca 17,5 /94. RFV redovisar också behovet av resurser för utveckling avdet nya systemet. Härvid beräknas kostnaderaa för försöksverksamhet ochutvecklingsarbete minska med sammanlagt 26,3 milj.kr. För att säkerställadatordriften vid ett eventuellt avbrott i elkraftförsörjningen eller vid andrastömingar i driften fordras särskilda insatser för anskaffning av reservkraftaggregatoch anordningar för skydd mot elektromagnetiska störningar. För budgetåren1992/93 och 1993/94 behövs 6 milj.kr. för vardera budgetåret. RFV har härvidsanu-ått med överstyrelsen för civil beredskap. Intäkter till följd av avgiftsbeläggning av tjänster förekommer i viss omfattning.RFV anser att inkomstema bör redovisas på en uppbördspost under verketsanslag. 1991/92:100 Bil. Den inriktning av RFVs verksamhet somföljer av RFVs och försäkringskassoraas verksamhetsidé och som presenterades i föregående års budgetproposition bör ligga fast även för budgetåren 1992/93och 1993/94. Arbetet med att sänka ohälsotalet skall fortsätta. Förslagsanslag 1992/. En planeringsram omfattandeanslagsposteraa förvaltningskostnader, lokalkostnader och kostnader för driftav datoranläggning m.m. beräknas för /93 till 547 252 000 kr.För /94 beräknas en minskning av ramen med . RFV redovisar en sänkning avohälsotalet med , vilket skall jämföras med den målsatta sänkningen på2 dagar. Med hänsyn till vikten av att kunna bedöma effektivitet och kvalitet iverksamheten är det angeläget att RFV fortsätter sitt arbete med att utvecklalämpliga resultatmål och resultatmått. RFVs redovisade resultat /91 har inte givit mig anledning att föreslå någon förändringav den tidigare fastställda inriktningen. Beräknadändring 1992/93 Föredraganden Prop.1991/92:100 Bil. Förvaltningskostnader 215 834 000 Lokalkostnader 65 299 000