prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Medhänsyn tagen till den beslutadesenareläggningen av bambidragshöjningen, de föreslagna förändringaraaav rätten till barabidrag vid vistelsepå flyktingförläggning och antalet bara i bidragsberättigad ålder beräknar jaganslagsbehovet för /93 till17 645 milj.kr. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår dels att anta förslagen till 1.lag om ändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233)om ändring i lagen (1947:529) om allmänna bambidrag, 2.lag om ändring i lagen (1991:1940) om ändring i lagen (1991:486)om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) om allmännabambidrag, 3. lag om ändring i lagen (1986:378) omförlängt bambidrag, dels att till Allmänna barnbidrag för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 1 571 127489 1991/92 Anslag 2 200 000000 1992/93 Förslag 2 300 000000 'Anslaget har t.o.m. /92 redovisats i bostadsdepartementetsbilaga till budgetpropositionen under beteckningen Bostadsbidrag m.m. Från anslagetbetalas statsbidrag till kommunema förderas kostnader för bostadsbidrag enligt lagen (1988:786) om bostadsbidrag.Fr.o.m. lämnasbostadsbidrag till barafamiljer, ungdomar och studerandesamt till andra hushåll utan bara. Bostadsbidrag till barnfamiljer består dels av ettfast belopp, dels av ett belopp som beror av bostadskostnadens storlekoch antalet bara. Det fastabeloppet är . oberoende av hur många bara detfinns i familjen. Detbostadskostnadsberoende bidragsbeloppet grandas på bostadskostnaden mellan ennedre och en övre gräns för bostadskostnaden. Inom detta intervall lämnasbidrag med 75 eller av bostadskostnaden. Bostadskostnadsgränseraaför framgår av följande sammanställning Familjermed Lägsta bidrags- Bidrag Bidrag grundande upp till en upp (kr./mån) av (kr./mån) av (kr./mån) Bidragen ärinkomstprövade och reduceras med ett belopp som svarar mot av den del avden bidragsgrandande inkomsten som överstiger . Bostadsbidrag enligt regleraa förbostadsbidrag till barafamiljer lämnas Prop.1991/92:100 även till sådana ensamboende ochmakar/samboende som har s.k. um- Bil.6 Bidraget avser idessa fall endast den del av stödet som beror av bostadskostnadens storlek ochantalet bam. Bostadsbidragtdl hushåll utan barn består av ett belopp som beror av bostadskostnadens storlek. Bidragsbeloppet grandas på bostadskostnaden mellanen nedre och en övre gräns för bostadskostnaden. Inom detta intervall lämnasbidrag av bostadskostnaden tillungdomar och av bostadskostnaden tillandra hushåll utan bara. Bostadskostnadsgränseraa för hushåll utan baraframgår av följande sammanställning. Lägsta bidrags-grundande bostadskostnad (kr./mån) Högsta bidragsgrundande bostadskostnad (kr./mån) Makar/Samboende med studiemedel utan studiemedel 3 100 3 100 Ensamboende med studiemedel utan studiemedel 2 500 2 500 Andra hushåll utan barn Även dettabidrag är inkomstprövat. Det reduceras för ungdomar mellan med ettbelopp som svarar mot en tredjedel av den del av den bidragsgrandande inkomstensom överstiger . för ensamboende och . förmakar/samboende. För andra hushåll utan barn reduceras bidraget med ett beloppsom svarar mot av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger70 . Ombidragstagaren eller dennes make uppbär studiemedel lämnas bidrag enligtregleraa för bostadsbidrag till ungdomar även till dem som är äldre än 28 år.Till ungdomar kan bostadsbidrag lämnas enligt reglerna för andra hushåll utanbara om det är förmånligare för bidragstagaren. Bostadsbidragsgivningensköts av kommuneraa som både beslutar om och betalar ut bidrag. Kostnaderaa förbostadsbidrag delas mellan stat och kommun.Staten lämnar kommuneraa ett bidrag motsvarande avkostnaderaa för sådana bostadsbidrag som lämnas enligt vad som harredovisats. Statsbidraget utbetalas kalenderårsvis i efterskott. Utgifteraaunder /93 under detta anslag avser därför kostnader för debostadsbidrag som lämnas . 6 Boverketföreslår att bostadsbidragssystemet fr.o.m. den ändras så att inkomst- ochbostadskostnadsgränseraa anpassas tilllöne-och bostadskostnadsutvecklingen. Verket föreslår vidare i fråga om bostadsbidrag till hushåll ined barn att nuvarande tillägg för bidragsförskott/underhållsbidragoch barapension ersätts med ett tillägg om . för samtligaensamstående med hemmavarande bara. beräknar utgiftema för budgetåret1992/93 till 2 330 milj.kr. Verket hardärvid utgått från att ökningen av hushållens bidragsgrandande inkomstermellan uppgår till och att den genomsnittliga ökningenav boendekostnaderaa uppgår fill . Regeringen avser att föreläggariksdagen förslag om regler för bostadsbidrag för . Statens bidrag till kommunens kostnader för bostadsbidrag utbetalas kalenderårsvisi efterskott. Statens utgifter för bostadsbidrag under /93kommer därför inte att påverkas av nya bestämmelser 1993. Jag beräknar medelsbehovet för bidrag tillkommunemas kostnader 1992 till 2 300 milj.kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBostadsbidrag för /93 anvisa ett förslagsanslag på . C 3.Bidrag till föräldraförsäkringen Frånanslaget bekostas statsbidrag till kostnaderaa för föräldraperming, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspenning. Föräldrapenningi samband med baras födelse eller adoptivbaras ankomst utbetalas under 450dagar. För 360 av de 450 ersättningsdagaraa betalas föräldrapenning med beloppmotsvarande sjukpenningen till den av föräldraraa som stannar hemma och vårdarbaraet, dock lägst . per dag, det s.k. garantibeloppet. Under resterande90 dagar utgår endast garantibeloppet. Föräldrapenning får tas ut längst till dess baraet fyller eller haravslutat det första skolåret. En förälder sombehöver avstå från förvärvsarbete för att vårda bara har i vissa situationer rätt tillfälligföräldrapenning under högst 60 (i vissa fall 120) dagar per bara och år.Vid särskilda behov kan tillfällig föräldrapenning utges även för bara mellan12 och . Ersättningen utges med samma belopp som sjukpermingen. Under deförsta 14 dagaraa som fillfällig föräldrapenning betalas ut utgördock ersättningen av den sjukpenninggrandande inkomsten. Tillfällig föräldrapenning kanlämnas vid sjukdom hos baraet eller dess Prop.1991/92:100 ordinarie vårdare samt när enförälder behöver följa med baraet till Bil.6 baraavårdscentral m.m. Häratöverhar fadera rätt till tillfälligföräldraperming i samband med baras födelse eller adoption. Antalet sådanadagar är 10 för varje nyfött eller adopterat bam. Inom dentillfälliga föräldrapenningen har föräldraraa utöver de nu nämndaersättningarna möjlighet att disponera två särskilda dagar(kontaktdagar) för varje bara som har fyllt 4 men inte . Dagaraa är bl.a.avsedda för besök i och kontakt med baraens vardagliga miljö, t.ex. baraomsorgoch skola. Blivandemödrar, som under graviditetens senare del på grand av arbetets art inte kanfortsätta sitt vanliga arbete och inte kan omplaceras, har rätt tillhavandeskapsperming. Denna utges tidigast fr.o.m. den före denberäknade förlossningen och längst t.o.m. den ll:e dagen ,dvs. Havandeskapsperming utges med samma belopp somsjukpenningen. Har kvinnan blivit avstängd från sitt arbete därför attarbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador utges ersättning redan fr.o.m.dagen för avstängningen. Avsikten är attkvinnor som på grand av sitt havandeskap inte kan fortsätta sitt vanliga arbeteskall omplaceras till mindreansträngande arbete och alltså först om detta inte är möjligt få ersättning iform av havandeskapsperming. Föräldraförsäkringenär en integrerad del av sjukförsäkringssystemet. Detta gäller såvälfinansieringen som administrationen av försäkringen. Kostnaderaa för förmåneraafinansieras således till genomstatsbidrag på utgiftsanslag och till genom socialavgifter från arbetsgivareoch egenföretagare på inkomsttitel. Utgifteraa påverkas främst av födelsetaletoch löneraas storlek. Beräkningaraa av det totalaantalet ersatta dagar baseras på prognos överantalet levande födda bara. Trots att födelsetalet antas ha nått sin kulmen år1990 beräknas antalet ersatta föräldra- och havandeskapspeimingdagar intesjunka . För t.ex. föräldrapenningens del beror detta på attstörsta delen av de ersatta dagama under ett kalenderår används för bara som ärfödda under kalenderåret före. Med utgångspunkt från beräknatantal dagar och med ett antagande om en genomsnittlig löneökning om 3,5 %beräknar de totala kostnaderaa för föräldraförsäkringen till 18 039 milj.kr. respektive 17 798milj.kr. Anslagsbehovet för /93 beräknasdärmed till 2 703 milj.kr. 4Riksdagen 1991/92. Föredragandens överväganden Prop. I förra årets budgetproposition(1990/91:100 bil. 7) anförde det föredragande statsrådet bl.a. attflexibiliteten inom föräldraförsäkringen i vissa fall utnyttjats på ett sättsom förorsakat en icke obetydlig administrativ belastning hosförsäkringskassoraa och att uttagsreglema i vissa fall ter sigsvåröverskådliga. Därefter erhöll i uppdrag att iförenklingssyfte utarbeta förslag till förändringar inom föräldraförsäkringensområde. har i en rapport förenklingar inomföräldraförsäkringen utarbetat följande förslag till regeländringar. * Föräldraraaskall få möjlighet att själva bestämma hur föräldrapen-ningdagama skallfördelas mellan dem. Kravet på skriftlig anmälan till om ettavstående från rätt att uppbära föräldrapenning slopas. * Samfligaföräldrapenningdagar med belopp motsvarande förälderns sjukpenning skall haförbrakats innan dagar med belopp enligt garantinivån får tas ut. * Föräldersom arbetar högst hälften eller tre fjärdedelar av normal arbetstid av minst skall kunna erhålla halv resp. fjärdedels föräldrapenning för i perioden oavsett arbetstidens förläggning per dag. * Rätten att bytaut pågående föräldrapenning mot tillfällig föräldraperming skall begränsastill att omfatta situationer då föräldera skulle ha förvärvsarbetat eller dådet bara för vilket tillfällig föräldrapenning begärs vårdas på sjukhus. * Föräldrapenning bör få bytas mot sjukpenningenligt lagen om allmän försäkring endast om föräldem på grand av sjukdominte kan fortsätta att vårda baraet. Rapporten är för närvarandeföremål för remissbehandling. Jag delar den i1991 års budgetproposition redovisade uppfattningen i fråga om förenklingsbehovetoch avser att med utgångspunkt från förslag föreslåregeringen att förelägga en proposition om ändringar iföräldraförsäkringen som skall kunna träda i kraft . Genom de avseddaändringaraa kan försäkringsutgifteraa beräknas minska med knappt 400 milj.kr.per år, varav på anslaget drygt 59 milj.kr. Särskilda informationsinsatserför att öka pappornas uttag av föräldrapenning Den föratvarande regeringenavsatte för /90 2,5 milj.kr. för särskilda informationsinsatseri syfte att öka pappomas uttag av föräldrapenning. För /91avsattes 3 milj.kr. och för /92 har 1,5 inilj.kr. avsatts fördetta ändamål. insatser avser i första handattitydpåverkan och behöver därför göras Prop.1991/92:100 föratt ge avsedd effekt. Jag föreslår därför Bil.6 att 3,15 inilj.kr. avsätts förinformationsinsatser i detta syfte för /93. Jag föreslår att anslaget, iavvaktan på att beredningen av förslag slutförs, försupp med ett oförändrat belopp av 2 550 milj.kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att, iavvaktan på en särskild proposition rörande förändringar i föräldraförsäkringen,till Bidrag tdl föräldraförsäkringen för budgetåret1992/93 beräkna ett förslagsanslag på 2 . Vårdbidrag för handikappade bam Frånanslaget bekostas vårdbidrag till förälder som vårdar bara som behöver särskild tillsyn och vård på grand av sjukdom ellerhandikapp. beräknaranslagsbehovet för vårdbidrag under /93 till 895 milj.kr.utgående från ett antaget basbelopp om . Antalet vårdbidrag beräknasuppgå till 16 700 varav 7 200 hela, 6 200 halva och 3 300 fjärdedels bidrag igenomsnitt under budgetåret. Vidare har en uppräkning gjorts till följd avretroaktiva utbetalningar och ferievårdbidrag. Jag föreslår att anslaget, iavvaktan på att beredningen om vissa förbättringar av vårdbidraget slutförs,förs upp med ett oförändrat belopp av 870 milj.kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att, iavvaktan på särskild proposition om vissa förbättringar av vårdbidraget, tillVårdbidrag för handikappade barn för /93 beräkna ettförslagsanslag på . 6 1990/91 Utgift 2 279730 103 1991/92 Anslag 2 445 000 000 1992/93 Förslag 3 085 000 000 Bidragsförskott lämnas för barasom endast en av föräldraraa har vårdnaden om eller som står under vårdnad avannan än föräldraraa. Bidragsförskott kanockså lämnas när föräldrama har gemensam vårdnad men bor åtskilda. Denallmärma åldersgränsen för bidragsförskott är . Bidragsförskott lämnasemellertid också för bara som studerar i åldera . De bidragsberättigadebarnen garanteras ett generellt ekonomiskt bidrag, som i regel motsvarar 40 %av basbeloppet. beräknar vidett antaget basbelopp om . kostnaderaa för bidragsförskott /93 till 2 645 milj.kr. Efter beslut av underföregående (prop. 1990/91:100 bil. 7, SoU12, rskr. 211) har tidenunder vilken allmänt barabidrag kan utgåunder utlandsvistelse begränsats . Skälet till beslutet varfrämst att det skall finnas överensstämmelse mellan skattesystemets regler ochregleraa för ekonomiskt familjestöd. Jag föreslår nuatt motsvarande begränsning görs för bidragsförskott och för förlängtbidragsförskott. Det betyder att bam som lämnar inte skall ansesbosatta här och vara berättigade till bidragsförskott eller förlängtbidragsförskott vid utlandsvistelse som är avsedd att vara mer än . Förändringeninnebär att kostnaderaa för bidragsförskott kommer att minska med ca 400 000kr. Förslagetföratsätter ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott och i lagen(1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande. De nya regleraa bör träda i kraftden . Förslag till lagar om ändring i nämnda lagar har upprättats inom socialdepartementetoch bör fogas till protokollet sombilagorna6.4och 6.5. Antalet bara förvilka bidragsförskott utgår kan för /93 beräknas till ca 281000. Bidragsförskottet uppgår vid basbeloppet . perbara och år. Som jag tidigareredovisat har regeringen avlämnat en proposition med förslag om ettsärskilt bidrag för att kompensera ensamföräldrar för den slopadeskattereduktionen på . räknar kostnaderaa för dettabidrag till 410 milj.kr. för nästkommande Prop.1991/92:100 budgetår och föreslår att dettabelopp förs upp under anslaget för Bil.6 På grandval avriksförsäkringsverkets beräkningar och prisutvecklingen och med hänsyn tagen tilldet särskilda bidraget beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetårtill 3 085 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår dels att anta förslagen till 1.lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott, 2.lag om ändring i lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskottför studerande. dels atttill Bidragsförskott för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 269 662 426 1991/92 Anslag 272 000 000 1992/93 Förslag 278 000 000 Från dettaanslag bekostas barapension från folkpensioneringen. Barnpension utges tillbam som är och vars far eller mor eller båda föräldrar haravlidit. Barnpension kan utges även efter om baraet bedrivergymnasiestudier eller annan grandutbildning. Pension kan dock utges längstt.o.m. det år då barnet fyller . Barapension från tilläggspensioneringen, som ärknuten till den avlidne förälderas arbetsinkomst,finansieras direkt genom ATP-avgiften och utgiften redovisas inte över statsbudgeten. Antaletbarapensioner från folkpensioneringen beräknas uppgåtill 29 900. Barapensionens medelbelopp beräknas uppgå till26,av basbeloppet. Riksförsäkringsverketberäknar kostnaderaa för barapensionen från folkpensioneringen under budgetåret1992/93 till 275 milj.kr. utgående från ett basbelopp av . Föredragandensöverväganden Prop.1991 /92:100 6 Pågrandval av beräkningar och med beaktande av basbeloppets utveckling beräknarjag anslagsbehovet för nästa budgetår fill 278 milj.kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Barnpensioner för /93anvisa ett förslagsanslag på . Särskilt bidrag för vissa adoptivbam 1990/91 Utgift 7 496 334 1991/92 Anslag 8 200 000 1992/93 Förslag 8 250 000 Ett särskiltbidrag lämnas till sådana bara som är adopterade av endast en person. Regleraaför bidraget motsvarar i huvudsak dem som gäller för bidragsförskott. Bidraget lämnas således i normalfallet avbasbeloppet för bara under och för bara som studerar iåldem . Antalet bidragsberättigade baraberäknas till 610 under /93. utgående från ett basbelopp av . En motsvarande begränsning avbidraget i samband med utlandsvistelse som förordas under C 5. Bidragsförskottbör genomföras med avseende på rätten till särskilt bidrag för vissaadoptivbara. Ett förslag till lag om ändring i lagen (1984:1096) om särskiltbidrag till vissa adoptivbara har upprättats inom . Det börfogas till protokollet som bilaga 6.6. Med hänsyn tillutvecklingen av basbeloppet beräknar jag kostnaderaa för bidraget till 8,25milj.kr. för /93. Jag hemställer att regeringenföreslår dels att antaförslaget till lag om ändring i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissaadoptivbam, dels att tillSärskilt bidrag för vissa adoptivbarn för /93 anvisa ettförslagsanslag på . Bidrag till kostnader för intemationella adoptioner Prop. 1990/91 Utgift 20 237 000 Reservation 24 494 792 1991/92 Anslag 1 000 1992/93 Förslag 22 000 000 Fr.o.m. den 1januari 1989 lämnas under vissa föratsättningar ett bidrag fill föräldrar somadopterar bam från utlandet. Bidrag lämnas av kostnadema enligt schablonerför olika länder, dock högst . per bam, vilketinnebär en höjning med . iförhållande till föregående år (prop1990/91:100 bil. 7, SoU12, rskr. Bidraget administreras avriksförsäkringsverket och försäkringskassoma. RFVhar mot bakgrand av reservationen beräknat anslagsbehovet till ett belopp på . Antalet adoptioner av bam frånufiandet har blivit väsentligt lägre än vad som beräknades när bidragetinfördes. för intemationella adoptionsfrågor räknar med att ca I000 bam skall komma till nästkommande budgetår. Anslaget är ettreservationsanslag och RFV beräknar att det vid slutet av /92skall finnas en reservation på 1,75 milj.kr. Jag förordar att medlenfortsättningsvis anvisas förslagsvis. Anslagsbehovet har beräknats till 22 milj.kr. för /93. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Bidragtill kostnader för internationella adoptioner för /93 anvisaett förslagsanslag på . D.Försäkring vid sjukdom, handikapp och Pfop. ålderdom B''- Utgångspunkten för regeringensvälfärdspolitik är att den skall gynna alla men att den skall betyda allra mestför de ensamma, de handikappade och de sjuka och särskilt ta hänsyn till behoven för dem som inte själva kanuppnå en rimlig standard. Staten måste ha det yttersta ansvaret för att allamedborgare ges en grandläggande trygghet vid arbetslöshet, sjukdom, ålderdom och handikapp. Dessa insatser måste även i framtidentill den alldeles övervägande delen finansieras gemensamt. ärdet en av regeringens fyra huvuduppgifter att bryta den ekonomiska stagnationenoch lägga granden för en ny period av tillväxt, företagande och utveckling iSverige. Det är nödvändigt att komma till rätta med såväl de samhällsekonomiskasom de statsfinansiella obalanseraa. I denekonomisk-politiska propositionen föreslog regeringen att en långsiktig strategiför de offentliga utgiftema bör läggas fast. Detta innebär att det behövs ensystematisk och långsiktig plan för att minska de offentliga utgifteraas andelav BNP. Försocialförsäkringens del innebär detta en inriktning på att öka inslaget av självriskför olika förmåner bl.a. genom att den andel som konsumenten betalar justerasupp från nuvarande nivåer. Vidare är det väsentligt att på olika sätt ökasambanden mellan de avgifter som finansierar förmånema och de förmåner somkommer individerna till del. Deförändringar inom socialförsäkringen som föreslås i denna budgetpropositionomfattar ett antal åtgärder som iimebär utgiftsminskningar, dels till följd avökad avgiftsfinansiering respektive sänkta kompensationsnivåer, dels tillföljd av de volymminskningar som följer av de förändrade förmånsreglerna. De förmåner som ingår i denallmänna försäkringen och som redovisas under littera D. kan hänföras till tvåolika huvudändamål - försäkring vid sjukdom ochhandikapp. - försäkring vid ålderdom m.m. Förmåner somutgår i samband med sjukdom och handikapp är sjukpenning, sjuklön frånarbetsgivare, ersättningar i samband med rehabilitering, ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen, läkemedelsförmåner, tandvårdsersättning,förtidspensioner, arbetsskadeersättning, handikappersättningar och ersättningvid närståendevård. Därtill kommer att förtidspensionärer kan ha rätt tillkommunalt bostadstillägg. Desocialförsäkringsförmåner som är hänförliga tillålderdom är ålderspensioner i form av folkpension och allmän tilläggspension, kommunalt bostadstillägg till folkpension, delpension och särskilt pensionstilläggtill föräldrar som vårdat sjukt eller handikappat bam. Till denna kategorihänförs även efterlevandepensioner till vuxna. Ålderspensionärer kan vidare harätt till handikappersättning. Ersättningama från den allmännaförsäkringen är värdesäkrade genom Prop.1991/92:100 anknytningtill basbeloppet som fastställs förvarje år på grandval av den Bil.6 allmänna prisutvecklingen.Basbeloppet har för fastställts till . Vid beräkning avbasbelopp har enligtbeslut av bortsetts från de prisförändringar som blivit en följdav den höjning av vissa avgifter och indirekta skatter som skett för attfinansiera den sänkning av den statliga inkomstskatten som genomförts åren1990 och 1991. Socialförsäkringsförmåneraas konstruktion följerolika principer. Vissa förmåner såsom sjukpenning,rehabiliteringsersättning och närstående-penning är s.k. dagersättningar. Andrasåsom ålders- och förtidspensioner utges i form av dels folkpension iblandkompletterad med s.k. pensionstillskott, dels allmän tilläggspension. En tredjekategori är kostnadsersättningar och bidrag av olika slag, såsom ersättning isamband med sjukresor, bidrag för särskilda kostnader i samband medrehabilitering och i viss utsträckning handikappersättningen. Vissa förmånersom fidigare utgått som kostnadsersättningar har successivt omvandlats tillersättningar till sjukvårdshuvudmän eller andra vårdgivare. Andra såsomläkemedelsförmåneraa lämnas i form av prisned-sättning eller kostnadsfrihet. Ävenfinansieringen a\ socialförsäkringsförmåneraa varierar. Gemensamt för de olikaförmåner som inryms inom sjukförsäkringen är att de finansieras avsocialavgifter och av statliga medel. För pensionsför-måneraa gäller att folkpensionsdelen finansieras såväl via ensocialavgift som av statliga medel. Arbetsskadeförsäkringen,delpensionsförsäkringen och den allmänna tilläggspensionen skall enligtgällande regler finansieras med motsvarande socialavgifter, samt i vissa fallavkastning på fonder. De kommunala bostadstilläggen finansieras dels av kommunalamedel, dels av statsbidrag. Bl.a.till följd av skillnaderaa ifinansieringssätt har olika socialförsäkringsförmåner kommit att följamycket varierande principer när det gäller redovisning i statsbudgeten. Inomregeringskansliet har påbörjats ett arbete för att åstadkomma en ökadöverskådlighet i redovisningen av socialförsäkringsförmåneraa. I årets budgetproposition har den uppdelning avlittera D. efter två huvudändamål som infördes i budgetpropositionen år1991 vidareutvecklats. Dessutom kommerutgifteraa under anslaget D 1. Bidrag till sjukförsäkringen att redovisas fördeladepå fem anslagsposter samt i termer av brattoutgift och anslagsbelopp. Vidare avser jagsom nämnts under littera B. att föreslå regeringen att ge riksförsäkringsverketoch i uppdrag att gemensamtutarbeta förslag till nya principerför redovisningen i statsbudgeten av socialförsäkringens inkomster ochutgifter. Målet skall vara att uppnå en tydlig redovisning såväl vad gällerstatsbudgeten i dess helhet som för de delar av socialförsäkringen som delvis finansierasav socialav- Vägledande för uppdragetskall vara de grandprinciper som Prop.1991/92:100 presenterats i budgetpropositionsutredningens betänkande (SOU Bil. 1990:83) Ny budgetproposition,nämligen att