prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 3.godkänna vad jag har anfört omsjöfartsverkets investeringar samt bemyndigaregeringen att besluta om avvikelser därifrån. Ersättning till för vissa tjänster 1991/92:100 Bil.7 Sammanfattning av föredragandens förslag: Sjösäkerhetsrådettilldelas /93 3 470 000 kn exkl. mervärdeskatt. Sjöfartsverketi övrigt tilldelas för /, varav 21 milj .kr. förersättning till för radiotjänstkostnader, i avvaktan päförsvarspropositionen anslås 1,2 milj.kn för verkets beredskapsinvesteringarfrån anslag E1. 1990/91 Utgift 90124800 1991/92 Anslag 74200000 1992/93 Förslag 76656000 Kostnader inpm ansvarsområde sominte skall ingå i handelssjöfartensbetalningsansvar finansieras över ett särskilt anslag benämnt E 1. Ersättningtill för vissa tjänsten Anslaget är indelat i följandedelposter. Rådet verkarför ökad sjösäkerhet och bedriver informationsverksamhet inom fritidsbåtstrafikomrädet. Rådet föreslår isin anslagsframställning en oförändradambitions- och anslagsnivå med tillägg för pris- och löneomräkning,dvs. Anslagspost 2.Tjänster inom farledsverksamheten har samlats medelsbehovet inom farledsverksamheten för åtgärder och tjänster som inte skall belastahandelssjöfarten. Största delen av anslaget, 57,7 milj.kn, fallerpä kostnader för fritidsbåts-trafiken och yrkesfisket. Dessa kostnader avseråtgärder av typen särskild utmärkningav farleder, sjöräddning m.m. Sjöräddningskostnaderna är dominerande, 34,9 milj.kr. 1 detta ingär 21,2milj.kn som utgör ersättning till televerketför radiotjänster till sjöfarten, huvudsakligen sjösäkerhets- och sjöräddningstjänster. kostnader för bemanning av fyrarav regionalpolitiska skäl, efterbidrag från andra intressenter på ca 1,2 milj.kn, beräknas till ca 2,1milj.kn Under anslagsposten ingår även vissa kostnaderinom totalförsvaret för bl.a.information och utbildning om sjöfarten och handelsflottans betydelse i kris och krig samt för underhåll av beredskapslagerav bojmateriel. Totalt beräknas 1,2milj.kn, vilket motsvarar nivä 1 i programplanen för civila delen avtotalförsvaret. Vtssa kostnaderför bemanning av sjömämingsfartyg . Delpost3 avser bemanningskostnader för militär personal på sjömätnings- ''- 'fartyg och rese- och traktamentskostnader för militär personal pä isbrytare. Åtgärder mot vattenförorening från fartyg betalas kostnader för åtgärder som , efter beslutav regeringen, fär föreskriva med stöd av lagen om åtgärder mot vattenföroreningfrån fartyg. har samlats den del av sjöfartsinspektionens kostnader förfartygsverksamheten som inte skall belasta handelssjöfarten, t.ex. driften avsjömansregistret. Försjösäkerhetsrädets vidkommande beräknar jag för /93 etthuvudsakligen oförändrat anslag. Beloppet är beräknat exkl. mervärdeskatt.Därmed uppnäs en större överensstämmelse med redovisningssystem. Beträffandeövriga anslagsposter har föreslagit en anslagsökning om totaltca 16 milj.kn Av detta belopp är 3,5 milj.kn hänförliga fill uppräkning aversättningen till för radiotjänstkostnader vid främst sjöräddning.Som ett led i att skall ändra sin associationsform har ocksåöverväganden initierats avseende huvudmannaskapet för kustradiostationerna.Diskussioner förs i denna fråga mellan , och chefenför marinen. För nästa budgetår räknar jag med en ersättning till pä20973000 kn vilket innebär en lägre prisuppräkning än den begärt avsjöfartsverket. Beträffande samkostnader för farledsverksamheten ochersättning för bemanning av sjömämingsfartyg m.m. föreslås ett oförändratanslag, 10,1 milj.kn, för nästa budgetår. I avvaktan pä försvarspropositionen, i vilkensjöfartsverkets beredskapsmedel för första gängen avses tas upp i dengemensamma ekonomiska ramen, anslås 1,2 milj.kn till beredskapsinvesteringan Mittförslag till fördelning av anslaget framgår enligt följande tabell Beredskap för civil sjöfart Åtgärder mot vattenförorening frän Jaghemställer att regeringen föreslär att till Ersättning till för vissatjänster för budgetaret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag pä 76 656 000 kn Sammanfattningav föredragandens förslag: Jagavser att under vären 1992 återkomma med förslag avseende en avveckling avfritidsbätsregistret. Sjöfartsverkethar i en särskild promemoria till regeringen redovisat en utvärdering avfritidsbåtsregistret. I promemorian konstateras att registret den 1 juli 1991omfattade ca 276000 bätan redovisar oeksä stora skillnader ilänsstyrelsernas kostnader för driften av registret, vilket ligger utanförverkets möjligheter att påverka. Verket föreslär vissa ändringar ibestämmelserna om fritids-bätsregistreringen. Fritidsbåtar som inte används istörre farvatten skulle bl.a. undantas frän registreringsplikt. Också i fleraandra avseenden föresläs ändringar. Vidnuvarande registeravgift om 30 kn/är täcks inte kostnaderna för driften avregistret. För /93 bedömer de totala kostnadernaför att driva registret till 9,4milj.kn Om intäkterna beräknas pä en 30-kronors avgift skulle de uppgä till ca 8,1 milj.kn Därutöver tillkommerde kvarstående uppläggningskostnaderna som uppgår till ca 9,6 milj.kn Verketföreslär mot denna bakgrund att årsavgiften höjs till 50 kn 1proposition (prop. 1991/92:38) om den ekonomiska politikens inriktningaviserades en nedläggning av fritidsbåtsregistret. Även om det redovisats fördelar med dethittillsvarande registret anser jag inte att det finns tillräckligt starka skäl att behälla systemet med enregistrering av fritidsbåtar i statlig regi.De närmare formerna för en avveckling övervägs inomregeringskansliet. Jag avser föreslå regeringen att återkomma till riksdagenunder med förslag om avveckling av fritidsbätsregistret. Mot denna bakgrund bör inte något anslag förfritidsbåtsregistret föras upp i budgetförslaget. 1991/92:100 Bil.7 Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag anfört rörande fritidsbätsregistret. Sammanfattning av föredragandens förslag: - För transportstöd för föreslås 140milj.kr. för /93. Ibeloppet ingår medel för att möjliggöra en väsentlig taxesänkning förpassagerare. -Högstprisregleringen förgodstransporterna och tillhörande Gotlandstilläggföreslås upphöra vid utgången av . 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Frånanslaget utgär transportstöd till färjetrafiken till och frän . Bidragtill vissa lastbilsföretag för merkostnader i Gotlandstrafiken upphörde vid utgången av . Administrationenav transportstödet överfördes den 1september 1991 från transportrådet till och samtidigtöverfördes ansvaret för förhandlingar om avtal om koncessioner för färjetrafikenfrån transportrådet till kommunikafionsdepartementet. 1budgeten för beräknades underskottet i färjetrafiken uppgå till ca 45 milj.kn Det verkliga utfalletblev 62 milj.kn Avvikelsen frän budgetberor främst pä ett relativt stort trafikbortfall , bl.a. minskade antalet passagerare frän föregåendeär. Vidare förlängdes in-hyrningen aven godsfärja för att klara transporterna av farligt gods under sommaren.Införande av mervärdeskatt på drivmedel innebar också ökade kostnader då denna mervärdeskatt inte kundekompenseras av motsvarande avdragunder . Kostnadsökningarna kompenserades dock delvis genom en realisationsvinst staten tillgodoräknatsvid ett fartygsbyte och genom minskade försäljnings- ochadministrationskostnaden Inovember 1990 tillsattes en auktoriserad revisor för att granska den del av koncessionsinnehavarens verksamhetsom påverkar inkomster och utgif- Prop. 1991/92:100 ter i koncessionstrafiken.Av den granskningsrapport för verksamhetsåret Bil. 7 1990 som den auktoriserade revisorn lämnat framgår attkoncessionstrafiken har redovisatspå ett tillfredsställande sätt under år 1990.1 rapporten rekommenderas dockatt redovisningen av koncessionstrafiken bör ske enligt bokföringsmässigagrunder och att det ursprungliga avtalet uppdateras i enlighet med de tillägg som gjorts under årens gång för attfä ett mer överskådligt avtalspaket. Detta har genomförts . Sjöfartsverkethar beslutat om en sänkning av passagerartaxorna i färjetrafiken med i genomsnitt fr.o.m. den 1 januari1992. Sänkningen motiveras genomsänkningen av mervärdeskatten på persontransporter fno.m. samt att villstimulera resandet för att återhämtaen del av tidigare trafikbortfall. Sammantaget beräknar att transportstödet för /92 kommeratt uppgå till ca 160 milj.kn varavca 30 milj.kr. avser statens skuld per enligt justeradredovisning. Denna skuld har inte redovisats över anslaget för budgetåret1990/91 och belastar därför anslaget för /92. Vidare avser ca 6 inilj.kr. taxesänkningen den 1 januari1992. Det ökade statsbidraget berori övrigt främst på lägre intäkter frän gods och passagerare. Under år 1991beräknas minskningen av antalet passagerare till . Insättandet av en tredje färja i trafiken har medfört högrekostnader än beräknat. Vidare har stigande dollarkurser inneburit ökadekapitalkostnaden 1 sammanhanget bör nämnasatt mervärdeskatten på persontransporter beräknas för färjetrafiken till och från medföra ökadestatsintäkter med ca 30 milj.kn . För /93 beräknar sjöfartsverketbehovet av transportstöd till 138milj.kn föratsatt nuvarande trafikomfattning samt med taxejusteringen . Statsbidraget kanminska beroende på i vilken omfattningden tredje färjan kan utnyttjas i annan trafik under lågsäsong. har beslutat att slopa miniprisetoch enbart tillämpa två taxeniväer, lågpris och normalpris. Detta innebär attlågpriset har kunnat sänkas med merän samfidigt som fler lågprisavgängar kunnat införas ochtaxestrukturen förenklats. har regeringens uppdrag attgenomföra en översyn av färjetrafiken i enlighet med vad trafikutskottetanförde vid riksdagsbehandlingen av frägan . En rapport med förslagom förändringar inom ramen förnuvarande koncessionsavtal skall lämnas . Utredningom godstransporterna med lastbil () har granskat och analyserat systemet med högst prisreglering och Gotlandstillägg förgodstransporterna med lastbil till och från i syfte att belysa förutsättningarna för och konsekvenserna av ett avvecklande av systemet. RRV anser i sin rapport till och från - en analys av högslprisregleringen och Gotlandstillägget 91 (Fgl991:S) att högstprisregleringenoch Gofiandstillägget bör avvecklas. 1991/92:100 Systemet ärkonkurrenssnedvridande, provisoriskt och går ej att följa upp Bil. 7 eller attkontrollera på ett tillfredsställande sätt. Detta beror främst pä att det inte finns något entydigt transportpris bl.a.på grand av att varje inrikestransport rabatteras med avutgångspriset. Transportföretagensintäkter av Gotlandstillägget är sannolikt större än de verkliga merkostnaderna. RRV anser att en avveckling av högstprisregleringenoch Gotlandstillägget kan ske utanatt transportpriserna i Gotlandstrafiken höjs då transportföretagen ser det som en konkurrensfördel attvara rikstäckande. Höjda priserinnebär då förlorade marknadsandelar. Vidare är de mest transportberoende företagen pä stora och ingår ikoncerner pä fastlandet, vilket gerdem starka förhandlingspositioner gentemot transportföretagen. Genom att minskade omfattande rabatterna i inrikestrafiken nägot ges utrymme för transportföretagen att själva subventioneraGotlandstrafiken. Effektiviteten itrafiken bör också öka om transportföretagen får det totala kostnadsansvaret. En föratsättning för en avveckling är att enbevakning sker så att inte konkurrensbegränsandesamverkan sker mellan transportföretagen i prissättningen. (), . Östsvenska Handelskammaren, och samt stödjer RRVs förslag. SPK, som har regeringens uppdrag att följa transportkostnadsutvecklingenför lastbilstrafiken till och frånGotland, anser att en avveckling av högstprisregleringen och Gotlandstillägget är ett viktigt steg mot ökadkostnadseffektivitet i denna trafik. Östsvenska Handelskammaren anser att ett avvecklande av systemet medför kostnadsökningar för det gotländska näringslivetsom bör kompenseras med ökade subventioner av godstaxorna ifärjetrafiken. i och kommunanser att systemet skall behållas. Länsstyrelsenanser att konsekvenserna av ett avvecklande inte har blivit tillräckligt belystsamt att ett avvecklande leder till ökade transportkostnader för företagen pä . I yttranden frän olika transportföretag, som bifogat,anser ASG och att de måste höja sina priser i Gotlandstrafiken med50-60 % om systemet avvecklas. ASG anser vidare att man inte kan subventioneraGotlandstrafiken utan stöd av statliga förordningar pä grund av de avtal manhar med underentreprenörer. kommuns synpunkter överensstämmer i stortmed . Kommunen anser även att intäkterna frän Gotlandstillägget skall samlas in av en statlig kontrolleradinstans som sedan kan fördela intäkternaefter ansökan och prövning av transportföretagen. har avstått frånatt yttra sig i ärendet. Föredragandensöverväganden Prop.1991/92:100 Ril 7 Enligt min mening ger dagensfärjetrafik en bra trafikförsörjning mellan "" ' Det finns dock ett par väsentliga problem som måste lösas. Detena är att prisnivån för passagerare i trafiken är för hög, även efter den taxesänkning som beslutat om.Prisnivån är inte bara ett problem för gotlänningar som frekvent utnyttjarfärjorna utan medför även negativinverkan på det turistresande som är en viktig del för det gotländskanäringslivet. Det behövs en kraftig åtgärd för att nå en acceptabel prisnivå i fäijetrafiken som även kan bidra fill enåterhämtning av tidigare trafikbortfall och stimulera till ökat turistresande.Jag föreslår därför att extra medel tillförs anslaget för att en störresänkning av passagerartaxorna skall kunna genomföras. Enligt min bedömning bör10 milj.kr. avsättas för detta ändamål. Det ankommer på att närmareutforma taxesänkningen. Då statensbudgetårsskifte sker mitt ijuli anser jag atttaxesänkningen bör ske . Detta innebär en beräknad ökadmedelsbelastning på innevarande års anslag med ca 3 milj.kn vilket sammantagetinnebär ett beräknat anslag på ca 163 milj.kn för /92, dvs. ett anslagsöverskridande med ca 94milj.kr. Det andra problemet i färjetrafiken ärkostnadsnivån som innebär att statsbidragetökar kraftigt. Taxesänkningarna medför ytterligare belastning på statsbidragetvilket gör det än nödvändigare att ta fram förslag på kostnadsbesparingar. Jagförutsätter att översyn konuner att innehålla sådana förslag.I detta sammanhang vill jag även ta upp frågan om konkurrens i färjetrafiken.Enligt min mening bör fri konkurrens eftersträvas även i färjetrafiken tilloch frän . Nuvarande avtal med löper t.o.m. . Möjligheten att släppakonkurrensen fri är sålunda begränsad . Däremot bördet finnas möjligheter att tillåtaviss konkurrerande trafik inom ramen för nuvarande avtal bl.a. med tanke på utvecklingen i som kan ledafill nya intressanta förbindelserdär kan fä ett centralt läge. Detta är, enligt min mening, en fråga försjöfartsverket i den pågående översynen av färjetrafiken. Jag föreslår att högstprisregleringen och det s.k.Gotlandstillägget för lastbilstransporternatill och från skall upphöra vid utgången av . Systemet med högstprisreglering ochGotlandstillägg är enligt min meningkonkurrensbegränsande och hämmar därigenom effektiviteten i transporterna. Detfinns dessutom inget entydigt transportpris till vilket innebär att detinte går att följa upp regleringen och inte heller påvisa dess verkliga nytta. Transportföretagen tillämpar enregelmässig rabattgivning med ca50-ÖO % pä grundtaxan. Dä Gotlandstillägget endast är av net-tofraktsumman bör transportföretagen kunnahantera eventuella internsubventioner utan statliga administrativasystem. Jag vill i detta sammanhang även framhälla attgodstaxorna i fäijetrafiken är subventionerade med uppskattningsvis 50-60 %.Sjöfartsverket beslutade dessutom att inte höja godstaxan vid årsskiftet1991/92. Vidare utvidgas det transportstödsberättigadegodset fill att omfatta fler varuslag. Min uppfattning är därför att godstransportpriserna iGotlandstrafiken inte kommer att ökapå grund av föreslagen avreglering. Jag kommer dock att ge sjöfartsver- Prop.1991/92:100 ket i uppdrag att följa upp prisutvecklingen för godsfrakterna tilloch från Bil. 7 efter enavveckling av högstprisregleringen och Gotlandstillägget. Att se till att prissamverkan inte sker mellantransportföretagen med höjda priser som följd kommer att ingå i uppgifterna förden nya konkurrensmyndighet somregeringen under huvudtitel föreslår skall bildasden . Till följd av mitt förslag om avveckling avhögstprisregleringen och Gotlandstilläggethar inom upprättats ett förslag till lag om upphävande av lagen (1979:1035)med bemyndigande om utjämning avtaxor för vissa lastbilstransporter (se underbilaga 1). Med beaktande av vad jag nu anfört beräknar jagmedelsbehovet för anslaget till 140milj.kr. för /93 varav 10 milj.kn avser m*edel försänkning av passagerartaxorna. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.anta förslaget till lag omupphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigandeom utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter, 2.till Transportstöd förGotland för /93 anvisa ett förslagsanslag på 140000000kr. Handelsflottans pensionsanstalt (HPA) HPAhar hemställt om ett anslag om 1 000 kn för /93. Till driftstat för /93 har hemställts om1836 000 kn Förslaget överensstämmer med den budgetram förbudgetåren 1991-94 som HPA redovisade i den fördjupade anslagsframställningenföregående budgetån HPA har i en särskild skrivelse redogjort för sinbedömning av det upplåningsbehov som övergångsbestämmelserna försjömanspensionerna medför. HPA görbedömningen att totalt 60 milj.kn kan behöva lånas upp under budgetåret1992/93. HPAshuvudsakliga arbetsuppgifter är att behandla pensionsansökningar samt att utföra de beräkningar och denuppföljning som dessa föranleder. beslutade att densärskilda sjömanspensione ringen skulle upphöra fno.m. den Ijanuari 1990 (SFS 1989:996). beslötsom vissa övergångsbestämmelsen kommer den siste sjö- Prop.1991/92:100 mannen att beviljas pension enligt förordningens bestämmelsen Bil. HPAs inkomster härrör från fastställdaredaravgifter samt frän ränteavkastning från fondkapital. Vid riksdagsbehandlingen av föregående årsbudgetproposition beslöt att HPAs upplåningsbehov skulle ombesörjasgenom försorg. HPA harinte än behövt ta den möjligheten i anspråk. Jag förordar att HPA under /93 fårdisponera upp till 60 milj.kr. förpensionsutbetalningar genom län som tar upp i . Jag beräknar HPAsadministrationskostnader för nästa budgetår till . efter pris- och löneomräkning. Jag föreslår vidare att HPAanvisas ett anslag på 1000 kn för nästa budgetån Jaghemställer att regeringen föreslår att till Handelsflottanspensionsanstah för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag pä 1000 kn HKFhemställer att medel anvisas för verksamhetens genomförande genom ett 1OOO-kronors anslag. HKFs verksamhet inriktas på att sä effektivt sommöjligt erbjuda sjömän ett meningsfullt och attraktivt fritids- ochkulturliv. i budgetram förvartdera av budgetåren 1992/93 och 1993/94. Vidare hemställs om att verksamheten för vart ochett av budgetåren tilldelas ytterligare medel motsvarande avfyravgifterna, eller 2,5 milj.kr. Den utökade utdebiteringen av fyravgifternavill rådet använda dels för att bestridalönekostnaden för lönebidragsanställda, som vissa länsarbetsnämnder avlastas motsvarande kostnad under entreårsperiod, dels för deninvesterings- och utjämningsfond för främst investeringsändamål som inrättadesi föregäende regleringsbrev. HKFsverksamhet har betalats genom avräkning från fyravgiften som ingär isjöfartsverkets avgifter. Enligt gällande riktlinjer skall HKFtillgodoräknas högst av erlagda fyravgiftenÖver statsbudgeten har redovisats ett anslag pä 1000 kn Ibudgetpropositionen 1990/91:100 betonades vikten av att staten genom Prop.1991/92:100 budgetprocessen kontinuerligt omprövar de statligaverksamheterna. 7 ansåg därföratt det fanns skäl att närmare undersöka eventuella alternativ till dagensstafiiga huvudmannaskap för HKF. Föredraganden tog därmed inte ställningtill den föreslagna treårsbudgeten. Inom har under år1991 en arbetsgrapp behandlat fråganom altemativ till dagens organisation till HKF. Resultatet har presenterats i promemorian Handebflottanskultur- och fritidsråd, framtida verksamhet och organbation. I promemorian konstateras följande. hargenom ett folkrättsligt konventionsåtagandeförbundit sig att erbjuda sjömän ett visst utbud av kultur- ochfritidsaktiviteten Utbudet skall vidare ske i kontakt med företrädare förbl.a. Från såväl som defackliga företrädama betonas attnuvarande verksamhet bedrivs effektivt. Genom det nära samarbetet mellan berörda parter kan verksamhetensomfattning och inriktning anpassas till den faktiska efterfrågan. Staten har således ett folkrättsligt grundatansvar för att tillhandahålla ett utbud av det slag som HKF svarar för.Arbetsgrappen har i sitt arbete intekunnat finna något privat eller statligt alternativ som på ett naturligt sätt skulle kunna ersätta HKF. är denmyndighet som genom sitt betalningsansvarskulle kunna inrymma också HKFs verksamhet. De besparingar som skulle följa av att inlemma HKF isjöfartsverket kan bedömas sommarginella. En sådan lösning har heller inte stöd från intressenterna dvs. , redareföreningen och desjöfackliga organisationerna. Enligt min mening bör därför denna lösning nuinte övervägas närmare. När det gäller finansieringsprincipen är detnaturligtvis alldeles uppenbart attdet inte finns något egentligt samband mellan HKFs verksamhet och erlagda fyravgiften I arbetsgruppens promemoriabehandlas ett alternativ med en fastavräkning baserat på fyr- och farledsvaraavgifterna. Eftersom avgiftshöjningar normalt ligger lägreän inflationen läggs också med denna lösning automatiskt sammarationaliseringstryck på HKF som på verket. Följandeproblem bör emellertid också beaktas. En finansiering av HKFs verksamhet knuten till ettinkomstslag ger naturligtvis upphovtill ryckighet i HKFs verksamhet. En bredare bas ger därvid bättre förutsättningar att planera också deekonomiska ramarna. Om en pro-centavräkningpä fyr- och farledsvaraavgifterna skulle anpassats till de belopp som faktiskt har utgått till HKF under åren1984-1990 skulle procentav-räkningenha varierat mellan 2,5 och . Vilken procentavräkning som än väljs förblir den ett grovt instrument för attbestämma HKFs inkomster. Förändringar i ekonomiskaföratsättningar kan däratöver ge enryckighet för HKF som är till nackdel för verksamheten. De möjligheter som HKF fått att kunna fonderaöverskottsmedel föratsätter enfasthet i budgeteringen också från statens sida. En sådan fasthet kan också fungera som incitament för HKF när detgäller att omprioritera verksamhet och att avgiftsbelägga viss service. Jagförordar därför att HKF för nästa budgetär får disponera ett realt oförändrat belopp som efter pris- och löneomräkninguppgår fill 17500000 kn 1991/92:100 Bil.7 Jaghemställer att regeringen föreslår att till /93 anvisa ett förslagsanslag pä 1000 kn Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Sammanfattning av föredragandens förslag: Till anvisas för /93 70 milj.kn, till anvisas för /93 8 milj.kr. 1990/91 Utgift1991/92 Anslag 1992/93 Förslag 69780 000 59 780000 78 000 000 ansvarar för kanaler, slussar och farleden mellan och samt för kanal.Kanalverkets intäkter utgörs bl.a. av farledsvaraavgifterpå utrikes gods. Staten anslår de ytterligare medel som behövs för att hålla kanalen öppen förnyttotrafik och fritidsbätan Anslaget täckeräven kostnaderna för seglationsstyrelses verksamhet på ;utmärkning av farleder och lotsning m.m. beslutade vären 1991 om neddragning avanslaget till kanal-verksrörelsen. Av detta anslag uppgick ersättningen budgetåret1991/92 till kanalverket till 52,8milj.kn, och ersättningen fill fill 7,0 milj.kn hävdar att det i längden inte ärmöjligt att på denna anslagsnivå drivaverksamheten på ett fillfredsställande sätt med de tekniska, säkerhelsmässigaoch miljömässiga krav som mäste ställas på verksamheten. hemställer om ett driftbidrag /93 på 75,6 milj.kr. seglationsstyrelsehemställer om 8080000 kn för /93. 7 1991/92. Ril 7 förordnades UlfAdelsohn som särskild utredare för en "- ' utredningom det statliga stödet till Vänersjöfarten. Betänkandet Vänersjöfarten (SOU 1991:73) överlämnades i september 1991till .