prop · GF03170 · 1991-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1991/92:170 om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) 1991/92:170Bilaga 1 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål som framgårav föredragandenas hemställan. Sverigehar tillsammans med övriga sex EFTA-länder undertecknat ett omfattande avtalmed EG och dess medlemsländer om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).1 anslutning till har EFTA-länderna undertecknat tre avtalsinsemellan, nämligen ett om upprättande av en övervakningsmyndighet och endomstol, ett om en ständig kommitté och ett om parlamentarikersamverkan påEFTA-sidan. I propositionen föreslås att godkänner deundertecknade avtalen samt antager förslag till en lag om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde (EES-lagen) med grundläggande bestämmelser om införlivandeav avtalsåtagandena med svensk rätt. Vidare föreslås att antagerförslag till annan lagstiftning som fordras för anpassning av svensk rätt tillEES-avtalets regelverk. 1 övrigt redogörs för den anpassning av svenskaregler som redan skett eller som avses ske . 1 1991/92. Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde den Prop. . , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , ,, , P. , Föredragande:statsråden , , , , B. , ,, , , , , P. , , Proposition om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES) "Denförsta stora uppgiften som kommer att dominera arbetet under denna mandatperiodär att fullt ut föra in i det europeiska samarbetet genomförhandlingar om medlemskap i den Europeiska Gemenskapen". Så formuleradesig regeringen när den i sin regeringsförklaring till förraåret drog upp riktlinjerna för arbetet . strävan att bli medlem i EG bottnar i eninsikt om att integrationen har utvecklats till ett allt mer framgångsrikt ochfördjupat samarbete för att säkra demokrati, frihet och ekonomiska framsteg ivår del av världen. De omvälvande händelserna i harockså skapat helt andra förutsättningar än tidigare att förverkliga ett brettall-europeiskt samarbete. Det råder heller ingen tvekan om att EG kommer attspela en central roll i denna utveckling. Mot den bakgrunden har medbred enighet ställt sig bakom den svenska ansökan om medlemskap i . Det avtal om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet() som bör föreläggas är ett betydelsefullt avtal isig. Men det utgör också ett viktigt steg på vägen till ett svenskt medlemskapi EG. Avtalet, som undertecknades i staden iPortugal , innebär att en ny dimension tillförs det europeiskasamarbetet. Mellan de avtalsslutande parterna upprättas världens störstaekonomiska samarbetsområde med ca 380 miljoner människor. Detta innebär dockingen slutenhet gentemot omvärlden i övrigt. I vår allmänt frihandelsvänligapolitik ligger att vi verkar för ett öppet mot den övriga världen. Avtalet spänner över snart sagt alla områden isamhället men kärnan är deltagandet i EG: s inre marknad. Genom avtalet skapasi allt väsentligt fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital jämteen enhetlig konkurrenspolitik. Avtalet innefattar också samarbete på en radandra viktiga områden som miljövård, arbetsmiljö, konsumentskydd, forskning och Genom avtalet skapas vidare ett institutionellt Prop. 1991/92:170 system som syftar till att ge EFTA-länderna ett inflytande inom EESsom Bilaga 1 motsvarar ländernas åtaganden i fråga om avtalets materiellainnehåll. I anslutning till har EFTA-ländernasinsemellan träffat avtal om upprättande av en övervakningsmyndighet och endomstol (övervakningsavtalet) samt om en ständig kommitté (kommittéavtalet).Dessutom har EFTA-länderna undertecknat ett avtal om parlamentarikersamarbetemellan ledamöter från EFTA-ländernas parlament. Samtliga avtal avses träda ikraft , dvs. som EG:s inre marknad förverkligas. Huvudmålet för regeringens politik är att bryta denekonomiska stagnationen och återge en stark och växande ekonomi. Ettdeltagande i det internationella samarbetet är en avgörande fömtsättning för enpositiv utveckling av det svenska välståndet. Denna utveckling är sedan mer exportledd. Den svenska ekonomin måste fortsätta att varakonkurrenskraftig. Ett deltagande på lika villkor i den gemensamma västeuropeiskamarknaden, som bildas genom , är i det ljuset en viktig fömtsättningför förmåga att stärka sin ställning som livskraftig industrination. Det är mot denna bakgmnd naturligt att det rått enbred politisk uppslutning kring det mandat givit om ett deltagandetillsammans med övriga EFTA-länder i EG:s inre marknad så snart dennaetableras. är ett naturligt steg i den fortlöpande integrationsprocessen.Denna uppfattning delas av det stora flertalet remissinstanser som yttrat sigöver avtalet. Genom den fria rörligheten för varor kan svensktnäringsliv konkurrera på världens i köpkraft räknat största hemmamarknad. EESsvarar för nära tre fjärdedelar av svensk utrikeshandel. Svenska företag fårockså möjlighet att delta i en ny marknad för offentlig upphandling, somuppgår till ca . Principen om personers fria rörlighet ochetablerandet av en fri västeuropeisk arbetsmarknad innebär en helt ny frihet,som inte täcks av tidigare avtal mellan EFTA-länderna och EG. Avtalet får hären rad konkreta följder för medborgarna inom EES och ges här en viktig"social dimension". Alla EES-medborgare får rätt att fritt flyttainom hela EES för att ta anställning, starta egen verksamhet, studera, bo ochleva. De kan också föra med sig intjänade förmåner från socialförsäkringssystemi andra EES-länder. Den fria rörligheten underlättas av ett system för ömsesidigaerkännanden av kompetens. Vad jag nu nämnt kan inte uppnås utan . får också stor betydelse påtjänsteområdet, där rörligheten tidigare varit begränsad. Som exempel på tjänster som omfattas av avtalet kan nämnas finansiella tjänster, informationstjänster och telekommunika tioner samt inte minst tjänsterna på transportområdet. En liberalisering av tjänstehandeln får stor betydelse för med hänsyn till tjänstesek torns allmänt växande roll i den svenska ekonomin. En fömtsättning för fri tjänstehandel är en liberalisering av kapitalrörelserna. Genom skapas en helt integrerad västeuropeisk kapitalmarknad. Detintensifierade europeiska samarbete, som lägger gmn- Prop.1991/92:170 den till inom en rad angränsande områden, kan också väntas påverkavårt Bilaga 1 lands utveckling mycket positivt. Som exempel kan nämnasforskningsområdet, där får möjlighet att aktivt deka i EG:s omfattandeprogramverksamhet, utbildningsområdet med dess program för samarbete ochungdomsutbyte samt miljöområdet, där regionala och internationella problem kanhanteras lättare genom samarbete inom EES än enbart på nationell gmnd. Sammanfattningsvis kommer den europeiskaintegrationen genom att leda till att stårinför en inre marknad med betydande rörlighet och öppenhet. En stor del avinnehållet i ett EG-medlemskap omfattas av . För delinnebär avtalet en mycket påtaglig förstärkning av vårt samarbete med EG ochinom EFTA. Avtalet är emellertid inte en tillräcklig bas förrelationen till EG i ett längre perspektiv. Ett skäl härtill är att det systemför inflytande avtalet innebär på det institutionella området inte ger sammamedbestämmanderätt som ett medlemskap. Dessutom är gemenskapen nu inne i endynamisk utvecklingsfas med siktet inställt på en fortsatt breddning och fördjupningav integrationen till nya områden som inte täcks av . Det handlarinte längre enbart om den gemensamma, gränslösa marknaden utan om ettekonomiskt och monetärt samarbete som skall leda till en ekonomisk och monetärunion, ett närmare utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete, sociala frågorinkl. arbetsmarknads- och jämställdhetsaspekter, miljövård, energifrågor ochforskning m.m. Det ligger i vårt nationella intresse att deltafullt ut i den process som pågår för att bygga ett nytt , gmndat på envaraktig fredsordning och stabil ekonomisk tillväxt. måste kunnatillhöra EG: s institutioner med fullt medbestämmande. blir avgörande för Sverigesframtida roll i . Vägen mot ett svenskt medlemskap i inleddes närSverige formellt ansökte om medlemskap. Vi har därmed börjat densista etappen mot att fullt ut delta i det fördjupade europeiska samarbete därSverige historiskt, politiskt, ekonomiskt och kulturellt har en naturlig rollatt spela. Jag kommer i fortsättningen tillsammans med övrigaberörda statsråd att ge en bild av konsekvenser för vårt land och av de åtgärder på olika plan som behöver vidtas för en anpassning till EG: s omfattande regelverk. Även om det är svårt att i detalj förutspå utfallet av avtalet på skilda fält för svenskt vidkommande är den samlade bilden av avtalets återverkningar klart positiv och innebär en rad möjligheter och utma ningar för vårt land. Både som självständig form för avancerad integration mellan EFTA-länderna och EG och som ett viktigt steg på vägen mot ett medlemskap i utgör en möjlighet till starkt positiv utveck ling för hela samhället. Helhjärtade ansträngningar har också lagts ned på att få avtalet till stånd. Bakom dessa ansträngningar har rått bred enighet i riksdag. målsättning om att svenska medborgare, institutioner och företag bör delta i den inre marknaden på samma villkor som själva har i allt väsentligt kunnat uppnås. Jagförordar därför att det nu undertecknade avtalet tillsammans med de Prop.1991/92:170 andra tidigare angivna avtalen föreläggs för dessgodkännande. Under arbetet med förhandlingar om ochförberedelserna för detta har omfattande samråd ägt rum med myndigheter ochorganisationer, bl. a. genom rådet för Europafrågor och särskildareferensgrupper knutna till tjugotalet arbetsgmpper inom förberedning av de olika sakfrågorna. En följd av avtalets vittomfattande natur är attsamtliga departement i större eller mindre grad engagerats i det arbete somfordras för att anpassa svenska regler till dem som gäller i EG och enligtavtalet skall tillämpas i efter ikraftträdandet. Sådana anpassningarhar skett successivt och når sin kulmen genom de beslut som nuär aktuella. De statsråd, vilkas ansvarsområden berörs av , redogöri det följande för läget inom sina områden såvitt avser anpassning tillEES-avtalet och övriga berörda rättsakter. De presenterar de förslag tilllagstiftning, som i detta sammanhang blir aktuella. I flera fall avses dockförslag till lagreglering ske genom propositioner som framläggs . Isådana fall görs i det här sammanhanget sådana hänvisningar till EG: sregelverk att den huvudsakliga innebörden av den tillämnade framtidaanpassningen ändå klarläggs. I de fall motsvarigheten i tillEG-förordningar skall införlivas med svensk rätt genom lag kommer varjeförslag till lag om inkorporering av en sådan förordning att framläggas,varvid förordningen bifogas lagförslaget in extenso. Om å andra sidanmotsvarigheten till EG: s direktiv skall föranleda lagstiftning kommer förslagatt läggas fram, varigenom direktivet transformeras till svensk lag. Självadirektivet bifogas emellertid inte. Sådana direktiv avses bli tillgängliga isärskilda sammanställningar. Till förordningar eller direktiv, som skallinkorporeras resp. transformeras genom andra författningar än lagar, kommerhänvisning i allmänhet att ske på sådant sätt att det ändå finns möjlighet attidentifiera reglerna i EG: s sekundärrättsliga regelverk. EES- och EFTA-avtalen bör bifogas propositionen sombilagor. Jag vill nämna att vad som ingår i av EG: s regelverk(sekundärrätten) till största del föreligger i svensk översättning, somgranskats av EG:s rådssekretariat. De översatta och granskade delarna ärundertryckning och kommer att bli tillgängliga så snart det kan ske.Beträffande återstående delar fortsätter översättningsarbetet. De ekonomiska konsekvenserna av harbehandlats i budgetpropositionen (prop. 1991/92:100 bil. 1 och bil. Totaltberäknades kostnaderna inom statsbudgeten för den västeuropeiska integrationenuppgå till ca 930 milj. kr. Härav svarar programsamarbetetinom de s.k. angränsande politikområdena samt administration inom svenskamyndigheter för ca 612 milj. kr., EES- och EFTA-institutionerna för ca 50 milj.kr. (totalt inkl. 110 milj. och fonden för social ochekonomisk utjämning inom EES för ca 270 milj. kr. Statsrådenanmäler härefter de frågor med anknytning till ett godkän- Prop. 1991/92:170 nande av EES-avtalen m.m., som tillhör deras resp. ansvarsområden. Bilaga 1 Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. Jaghemställer att regeringen i en gemensam proposition förelägger vadjag och övriga föredragande anfört för de åtgärder och ändamål som vi harhemställt om. Regeringen ansluter sig till föredragandenasöverväganden och beslutar att genom proposition förelägga vadföredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som de har hemställtom. Regeringen beslutar vidare att de anföranden somredovisas i underprotokollen och de avtal jämte protokoll m. m., somunderställs prövning, skall bifogas propositionen enligt följande: Miljö-och naturresursdepartementet Bilaga 13 EES-avtaletpå svenska Bilaga 14 EES-avtaletpå engelska Bilaga 15 EFTA-avtalenpå svenska och engelska Bilaga 16 Bilaga 1 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Anmälan till proposition om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES) Avtaletmellan Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG) och Europeiska kol- ochstålgemenskapen (EKSG) och deras medlemsstater samt medlemsstaterna i denEuropeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet() undertecknades . undertecknades tvåavtal mellan EFTA-länderna, nämligen dels ett om upprättande av enövervakningsmyndighet och en domstol (övervakningsavtalet), dels ett om enständig kommitté (kommittéavtalet). har EFTA-länderna därutöverundertecknat ett avtal om en kommitté med ledamöter från EFTA-statemasparlament (parlamentarikeravtalet). Avtalen bör i svensk och engelsk text fogas tillprotokollet i detta ärende som bilagorna 1416. omfattar en huvuddel med 129 artiklar,49 protokoll och 22 bilagor. I bilagorna görs hänvisning till ca 1 500EG-rättsakter som med nödvändiga anpassningar har integrerats i avtalet. är fogat ett antal protokollsanteckningar och deklarationer jämte vissbrevväxling. övervakningsavtalet omfattar en huvuddel med 53artiklar och sju protokoll jämte två bilagor. omfattar likasåen huvuddel med 14 artiklar samt därutöver två protokoll och en bilaga medtillhörande bihang. Även till dessa avtal är fogade protokollsanteckningar m.m. Under förhandlingsarbetet och förberedelserna fördetta har regeringen haft ett omfattande samråd med myndigheter ochorganisationer, bl.a. genom rådet för Europafrågor och särskilda referensgmpperknutna till tjugotalet arbetsgrupper inom för beredning av deolika sakfrågorna. I ett par fall har frågor som varit aktuella iförhandlingarna gjorts till föremål för särskilda remissförfaranden. ex. EES och den svenska gmndlagen (Ds 1990:58) och artikel 30 Om EG-rättens s. k. Cassis de Dijon-princip (Ds 1990:76). I båda dessa fallhar också sammanställningar över remissyttrandena publicerats (Ds 1990:89 resp.1991:46). Information har vidare lämnats bl.a. i en series.k. I en sådan grönbokfrån redovisas fakta om de EG-rättsakter som då bedömdes komma attingå i avtalet. Efterförhandlingarnas avslutande har inom utrikesdepar- tementets handelsavdelningutarbetats dels en grönbok som beskriver Prop. 1991/92:170 framför alltEES-avtalet, men också i korthet övervakningsavtalet och Bilaga 1kommittéavtalet, dels departementspromemorian (Ds 1992:14) införlivandem.m., vari bl.a. lämnas förslag till en lag om ett Europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES). har jämte dess protokoll ochbilagor ävensom till avtalet fogade överenskomna protokollsanteckningar,deklarationer och brevväxling publicerats i engelsk text sådant det förelågmedio . Därefter har några tillägg gjorts. Texterna har sedermeravarit föremål för rättslig och språklig granskning. Promemorian har remissbehandlats. Därvid harremissinstansernas syn på efterfrågats. Dämtöver har någraremissinstanser beretts tillfälle att anlägga synpunkter på en specifik frågasom har samband med en kommande funktion. Till protokollet idetta ärende bör fogas dels promemorians lagförslag (bilaga 1.1), dels enförteckning över remissinstanserna (bilaga 1.2). Remissinstansernas yttrandenfinns tillgängliga i departementspromemorian (Ds 1992:35) Yttranden över departementspromemorian(Ds 1992:14) införlivande m.m. Regeringen beslöt att inhämtalagrådets yttrande över inom upprättat förslag till lag omett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES). Det sålunda remitteradeförslaget bör fogas till protokollet som bilaga 1.3. Lagrådet har yttrat sig över lagförslaget den 15maj 1992. Yttrandet bör fogas till protokollet som bilaga 1.4. Lagrådet har inledningsvis uttalat att EES-avtaletformellt sett är ett folkrättsligt avtal av traditioneht slag men att denanpassning av svensk rätt till EG: s rättssystem som skall äga mm innebär en sågenomgripande förändring av vårt rättssystem att avtalet, i belysning även avde anslutande övervaknings- och kommittéavtalen, i sakligt hänseende kanbetraktas som unikt. Lagrådet har hänvisat till att samt övervaknings-och kommittéavtalen medför att en synnerligen omfångsrik och delvis omvälvandeny lagstiftning kommer att införas i vår rättsordning. Lagrådet menar därföratt man med hänsyn till omfattningen och arten av den nya textmassa somsålunda skall gälla som svensk rätt får räkna med att svårigheter kommer attuppstå vid den praktiska tillämpningen av avtalens materiella bestämmelser.Detta gäller inte bara bestämmelserna sedda för sig -många med en utformningoch ett innehåll som ter sig främmande för svensk lagstiftningsteknik utanockså deras förhållande till jämsides gällande svenska författningar. Också i andra hänseenden synes enligt lagrådettveksamheter kunna uppkomma vid tillämpningen av den föreslagna EES-lagen.Detta gäller omfattningen av införlivade regler och framtida avtalsändringar.Lagrådet tar också upp frågan om en inkorporering av kan ansesinnebära att svensk normgivningskompetens överlåtits till en internationellorganisation. Lagrådet har vidare föreslagit att bestämmelsernasom rör kommunala stödåtgärder skall preciseras och gjort vissa påpekanden och kommentarer 8 ifråga om förslagets konkurrensregler och vad som i remissen anförts om Prop. 1991/92: 170 publiceringsfrågor. Slutligen har lagrådet tagit upp enspeciell tillämpnings- Bilaga 1 fråga rörande anpassningen av svensk rätttill EG-rätten. Sammanfattningsvis har lagrådet funnit att detremitterade förslaget, med beaktande av vad som sägs i yttrandet, kan godtasoch således antas som lag. Jag kommer i det följande under de berördaavsnitten att närmare återkomma till lagrådets synpunkter och förslag. Somskall framgå kommer jag i de delar lagrådet lämnar förslag i stor utsträckningatt ansluta mig till dessa. Jag kommer också i övrigt att i stora delar beaktade synpunkter som lagrådet har lämnat. Det till lagrådet remitterade förslaget har delsjämkats redaktionellt på vissa punkter, dels i ett par hänseenden ytterligareförtydligats. Också de avtalstexter som fogats som bilagor till EES-lagen harjämkats redaktionellt i vissa delar. Jag ämnar i det följande teckna en historiskbakgmnd till . Först (avsnitt A) kommer jag att redovisaEES-förhandlingarnas gång och beredningsarbetet. Efter en presentation avEES-avtalet och EFTA-avtalens huvudsakliga innehåll kommer jag att redovisamina överväganden i fråga om godkännande av avtalen. Sedan (avsnitt B) kommerjag att lämna en närmare beskrivning av avtalen. Som inledning till dettaavsnitt kommer jag att översiktligt redogöra för EG: s rättsliga stmktur. Ensådan redogörelse bedömer jag som angelägen för att avtalen skall kunna sättasin i sitt rättsliga sammanhang. Därefter (avsnitt C) kommer jag att ta upp frågorsom rör införlivandet med svensk rätt av avtalet och de lagstiftningsåtgärdersom detta fömtsätter. I det sammanhanget kommer jag också att behandla vissapubliceringsfrågor m. m. Slutligen (avsnitt D) tar jag upp vissalagstiftningsfrågor på specifika områden. 2Historisk återblick Prop. 1991 /92: 170 Bilaga 1 beslöt , ,, , och att gå samman i den europeiskakol- och stålgemenskapen (EKSG). Organisationen avsåg att samordna dedeltagande ländernas kol- och stålindustri. Syftet var både ekonomiskt ochpolitiskt. På det ekonomiska planet skulle gemenskapen främja tillväxt ochsysselsättning. Politiskt skulle samordningen leda till att risken för krigeliminerades mellan de deltagande länderna. Den skulle också jämna vägen förett enat , Länderna kom snart att sträva mot ett mer omfattandesamarbete. Ett försök att bilda en gemensam armé misslyckades dock . inleddes en ny fas i den europeiskaintegrationsprocessen. Då undertecknades om den Europeiskaekonomiska gemenskapen. Genom åtog sig de sex medlemsländerna iEuropeiska kol- och stålgemenskapen inte bara att bilda en tullunion utan ocksåatt successivt gå vidare mot ett alltmer intensivt ekonomiskt och politisktsamarbete. För detta ändamål skapades ett antal institutioner med överstatligkompetens. med undertecknades också fördraget om denEuropeiska atomenergigemenskapen (Euratom). För att undvika att den planerade Europeiskaekonomiska gemenskapen skulle leda till en ekonomisk och politisk splittring avVästeuropa, inleddes överläggningar inom OEEC (Organisation forEuropean Economic Cooperation) som syftade till att bilda ett frihandelsområdeomfattande alla de sjutton medlemsländerna. Dessa s.k. Maudlingför-handlingarblev dock resultatlösa och avbröts . Sju av länderna utanförEG, däribland , tog då upp överläggningar om att skapa ettfrihandelsområde av mer begränsad omfattning. slöts den s.k.Stockholmskonventionen genom vilken den europeiska frihandelssammanslutningenEFTA bildades. Två målsättningar angavs för organisationen; dels att skapa ettfrihandelsområde för industrivaror, dels att skapa ett bättre utgångsläge föreventuella förhandlingar med EG. ansökte om medlemskapi EG. och följde det brittiska exemplet medan , Schweizoch ansökte om s.k. association. Förhandlingar inleddes men avbrötsredan i början av år 1963 efter ett franskt veto mot ett brittiskt inträde. I gengäld drevs det interna arbetet inom EFTA ochEG med stor framgång. Tullavvecklingen mellan medlemsländerna i EFTA var genomfördår 1966. Inom ramen för EG skapades en tullunion samt en gemensam jordbmks- ochhandelspolitik. ansökte tillsammans medNorge, och återigen om medlemskap i . förnyade sin ansökan, och uteslöts ingen av de former för samarbete som fömtser. Avgörande för svensk del var att de förbehåll som neutralitetspolitiken föranledde kunde tillgodoses. Denna öppna ansökan får ses mot bakgrund av den nedtoning av det överstatliga elementet i samarbetet, som blev följden av den s. k. Luxemburgkompromissen genom vilken medlemsländerna i praktiken gavs vetorätt i frågor som jq betraktades som vitalafrån nationell synpunkt. Några egentliga förhand- Prop. 1991/92: 170 lingarkom inte till stånd och samtalen avbröts återigen på Bilaga Igrund av ett franskt veto mot ett brittiskt inträde. I detta läge aktualiserades frågan om ett utvidgatnordiskt ekonomiskt samarbete, den s. k. NORDEK-planen som syftade till bl. NORDEK kom dock aldrig att förverkligas. En tredje framstöt mot en utvidgning av EG gjordesår 1969. Förhandlingar om medlemskap inleddes med , ochDanmark, vilka utmynnade i att dessa länder inträdde i Gemenskapen den 1januari 1973. Även hade undertecknat anslutningsakten, mensedan en majoritet av valmanskåren i en rådgivande folkomröstning uttalat sigmot en anslutning valde att inte ratificera den. Jämsides med dessa förhandlingar fördesöverläggningar mellan EG och de återstående EFTA-länderna. Från svensk sidagjordes inga andra förbehåll i förhandlingarna än de som föranleddes avneutralitetspolitiken. Varken tullunion eller deltagande i den gemensammajordbrukspolitiken uteslöts. Liksom vid ansökan lämnades formen församarbetet öppen. Vid slutet av kom enhetstanken återigen ifokus genom Davignon- och Werner-rapporterna.