prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Valutansstallning inom ERM-bandet är avgörande för huravida det fmns utrymme för enändrad penningpolitik. Exempel på detta är och , därönskemålet om en expansivare penningpolitik av inhemska skäl kommit i konflikt med kravet på en stabil växelkurs. Motslutet av 1991 steg de europeiska räntoraa något bl.a. som en reaktionpä den tyska räntehöjningen och att den allt starkareD-marken ökade spännmgaraa inom . Sammantaget medför ränteutvecklingen iVästeuropa att ränteniväeraa i de skilda länderaa närmat sig varandraytterligare . Diagram10:2 Växelkursen för USA-doUar i D-mark och Yen 1990-1991. Anm.: Veckogenomsnitt. Sista observationen avser 16december 1991. I samband med att avslubiingen på Gulfkrigetinleddes, i Qol, starktes dollara betydligt påvalutemarknaderaa. De allt lägre räntoraa i Förenta stateraa mnebar emellertidatt intresset för placeringar i valutor medhögre avkastning, främst D-marksplaceringar, steg. Skilhiaden mellanamerikanska räntor å ena sidan och de tyska och japanska räntoraa ä andra sidanvidgades ytterligare . 1 mitten på december understeg de amerikanskaräntoraa de tyska med och de japanska med ca enprocentenhet. /91 var motsvarande skillnader endast två respektive en halv Den vidgaderäntemarginalen bidrog till att dollam åter Prop. 1991/92:100 försvagades , i synnerhet mot D-marken. Under år 1990föll de interaationella aktiekurseraa med i genomsnitt . Kurseraa påflertalet aktiebörser återhämtade sig . Fram till och med mitten pådecember hade kurseraa i genomsnitt stigit . Lägre räntor har framförallt gynnat kursutvecklingen pä börseraa iNew och . Även kurseraa på Frankfiirtbörsen har stigit något.Köpintresset i har dock hållits tillbaka på grund av osäkerhetom återföreningens kostnader och den osäkra utvecklingen i Sovjetunionen.Aktiekurseraa pä Tokyobörsen fortsatte att sjunka bl.a. mot bakgrundav fellande vinster i näringslivet. Underdet var köpintresset stort bl.a. som ett resultat av densnabba upplösningen av konflikten vidPersiska viken samt förhoppningar om en snar konjunktur-återhämtning.Under de sista månaderaa av 1991 föll kurseraa dä nägra påtagliga tecken på ettkonjunkturomslag i världsekonomin ej kunde skönjas. Investeraraa revideradedärmed ned vinstförväntningaraa på företagen. Kursnedgången blev särskiltpåtaglig i och . Den finskaekonomin har käimetecknats av en djup recession där kollapsen av öststatshandeln och betydande prisfellpä skogsprodukter varit särskilt kännbar. Förlusteraa inom detfinländska näringslivet var avsevärda under1991 vilket bl.a. resulterade i betydande kursfell pä Helsingforsbörsen.Den ekonomiska politiken försvårades av attregeringen saknade majoritet för viktiga frågor i den finska samtidigtsom diskussioner mellan arbetsmarknadens parter om ett lönesänkningsavtal drog ut . knöts den finska markentill den europeiska valutaenheten, ecu. Efter en längre tids spekulation motden finska valutan med stora valutautflöden och höga räntor som följd valde denfinska att devalvera marken med12,. Devalveringen i demonstrerar att en ensidig deklaration om en ecuanknytninginte ger absolut trovärdighet för den festa växelkursen. Den norskaekonomin har genomgått en besvärlig anpassningsprocess. Antiinflationspolitiken och den festa växelkurspolitiken har resulterat i betydandeprisfell på fastighetsmarknaden och en långvarig lågkonjunktur.Kreditförlustema har varit betydande hos de norskautlåningsinstituten. Förlusteraa slog nya rekord dä de ledandebankeraa i praktiken urgröpt sitt egna kapital och därmed var ur stånd attuppfylla kravet på eget kapital. Regeringentvingades till omfettande kapitalinjektioner för att restaurera kreditinstituten som den norskariksbanken beviljade likviditetsstöd. Sammanfettningsvis är bedömningen att deamerikanska och japanska räntoraa fortsätter att ligga på en låg nivå under1992. Detta skulle kunna möjliggöra även lägre räntor i i taktmed att överhettningen i mattasav. Den nuvarande förhållandevis höga tyska inflationstakten begränsar emellertid utrymmet förräntesänkningar. Räntenedgången i beräknas därför bli måttlig. 7 1991/92. 10.2 Räntor och valutaflöden i Under större delen av 1991 föll desvenska räntoraa förhållandevis kraftigt. Lägre omvärldsräntor, lägre inflationsförväntningaroch kronans knytning till den europeiskavalutaenheten, ecu, var huvudförklaringaraa. Ecu-anknytningen ochansökan om EG-medlemskap stärkte förtroendet förden fästa växelkurspolitiken. Det ökade förtroendet för växelkurspolitikenmedförde att räntedifferensen gentemot omvärlden nedbringades väsentligt. 1991/92:100 Bil. Diagram 10:3 RänteutveckUngen 1990-1991 Anm.: 6 månaders statsskuldväxlar och 5 årigastatsobligationer. Räntenedgången koncentrerades kring tidpunktenför kronans knytning till ecun. Marknadsräntoma föll med mellan en under maj och juni.Räntenedgången kan tolkas som att kronans koppling till den europeiskavalutaenheten , följt av ansökan om EG-medlemskap ,minskade växelkursrisken väsentiigt. Intresset från utlandet förkronplaceringar var betydande . uppgickvalutainflödet till närmare 30 miljarder kronor.Räntedifferensen, mätt på sex månaders placeringar mellan statsskuldväxlar ochecuräntan(den valutakoigsvägda koigräntan före ), föll till en procentenhet direkt efter kronans ecuknytning.Knytningen av kronan till ecun är visserligen endast baserad på ett ensidigtsvenskt åtagande men utgör i kombination med ansökan om medlemskap i entydlig signal att eftersträvar att anpassa svensk ekonomi till de kravsom EG-medlemskapet staller. Till dessa krav hör att sänka den svenskainflationstakten till europeisk nivå. Ur teknisk synvinkel innebar ecukopplingen attkronan knöts till en ny valutakorg. Valutasammansättningen i ecu-korgenspeglar, till skillnad från den gamlavalutakorgen, inte valutafördelningen i utrikeshandel.Dollara, som hade en stor vikt i den tidigare valutakorgen, ingår exempelvisinte i ecun. I ecun ingår EG-länderaas valutor med vikter som speglar länderaasekonomiska betydelse. Den tyska D-marken har således den största vikten. Dennya växelkursregimen har medfört att kronanvarierat betydligt mindre än tidigare i förhållande till varje enskildEG-valuta. Mot utanförstaende valutor, exempelvis dollar, har svängningaraai stallet blivit större. Riktvärdet för kronans kursgentemot ecu är ca . Variationer runtriktvärdet inom ett band på -I- /- tillåts. Det innebär att kronans kurshålls mellan ca 7,29 och per ecu. 1991/92:100 Bil. Diagram 10:4 Valutaflöden och räntedifferens motutlandet Miljarderkr Procentenheter 30 n........................................................................................................... r9 25 20 15 10 5 O Anm.: Valutaflödena avser rapportveckor (). Källa: och fmansdepartementet. fortsatte räntenedgången trots ettregistrerat valutautflöde pä ca julit.o.m. september, och i början pä september noterades räntoraa till drygt 10%.Någon motsvarande räntenedgäng förekom intei varför räntedifferensen föll ytterligare, nännare bestämt tillca . Den allt lägre räntedifferensenmedförde att svenskars intresse för län i utiändsk valuta minskade. 1 början på oktober hejdades räntenedgängen. höjdebankeraas marginal-ränta vid upplåning i med 0,5procentenheter till mot bakgrund av valutautflöden, den svagare kronanoch för att bryta marknadens förväntningar om ett ytterligare räntefell.Räntedifferensen steg därmed åter till ca en procentenhet. ochi stabiliserades valutaflödena. 1991/92:100Sexmånadersräntan noterades till strax . Fortsatt minskade Bil. 1.1inflationsförväntningar medförde emellertid att obligationsräntoma föll ytterligare. Räntan pä femåriga statsobligationernoterades . I mitten avnovember devalverades den finska marken. Detta förefeller ha skapat vissosäkerhet om den svenska växelkurspolitiken hos en del aktörer och resulteradei betydande valutautflöden. Under de sista tre veckoma av november och denförsta veckan av december registrerades ett valutautflöde på 31 miljarderkronor. Valutautflödet var även ett uttryck för osäkerhetom stramheten i den politik som skulle kommaatt presenteras i budgetpropositionen och budgetunderskottets storleksamt osäkerhet över huravida företagen skulle välja att föraya sina lån iutländsk valuta i samband med . steg de europeiska räntoraa med ca 0,5 procentenhetervarvid räntedifferensen äter hamnade under en procentenhet. Det storavalutautflödet visade att ränteskillnaden mot utlandet var för liten. och i början pådecember stramade åt penningpolitiken vid två tillfällengenom att höja maiginalräntan för bankeraas upplåning i . Vid detförsta tillfället höjdes maiginalräntan frän 10,5 till 11,. Fortsattavalutautflöden föranledde att höjamaiginalräntan med till 17,. Räntehöjningenavspeglade nödvändigheten att tydligtklargöra att den svenska växelkurspolitiken ligger fest. Uppgången understöddes av genom betydande försäljningar av statsskuldväxlar på penningmarknaden. Denpenningpolitiska åtstramningen medförde sammantaget att räntan på sex månaders statsskuldväxlar steg medsom'mest till . Räntedifferensen gentemotecuräntan steg till . Vid denna höga räntenivå varköpintresset betydande. Under vände valutautflödettill ett inflöde motsvarande . Det stora inflödetmöjliggjorde för i mitten pä december att sänka marginalräntan för bankernas upplåning vid tvä tillfällen med 2,5respektive en procentenheter till . föll marknadsräntomabetydligt och i mitten pä december noterades räntan på sexmånadersstatsskuldväxlar till 13,. Även räntoraa på obligationsmarknaden steg ibörjan på december, om än något mindre. Imitten på december noterades räntan pä femåriga statsobligationer till10,. Räntedifferensen mot utiandet noterades till ca 3procentenheter gentemot ecuräntan och gentemotD-marksräntan. Kronans kurs påverkadesendast marginellt av räntehöjningen och noterades vid nämnda tidpunkttill per ecu. Sammantagetunder året, fram t.o.m. mitten på december har räntan på femårigastatsobligationer fellit med medan räntan på sex månaders statsskuldväxlar sjunkitmed knappt en procentenhet. Flödena in i och ut ur landet harunder 1991 delvis ändrat karaktär. Flödena ut ur landet i form avbytebalansunderskott, direktinvesteringar Prop. och köp av utländska aktier harminskat betydligt. Lågkonjunkturen och Bil. de ökade finansiella påfrestningaraaför företagen medför att utrymmet för direktinvesteringar iutlandet har minskat. Vidare kan ansökan om medlemskap i ha medfört attsvenska företags behov av anläggningar -21,2 -34,5 -18,6 -36,9 -14,2 -29,2 -62,3 -83,9 -54,2 -94,1 -49,5 -79,2 -1,9 -27,9 -19,8 -12,7 -23,8 -12,1 -19,2 Lån/obl. Lån/obl. m.m. i uti valuta -4,3 -12,3 -36,3 -6,3 -27,0 -6,8 Statens lån i uti. -13,5 -13,4 -16,4 -17,0 -14,8 -11,8 Utländskaplacerares intresse för svenska aktier och räntebärande kronpapper har varit betydande som helhet.Betahiingsbalan-sen redovisas med en viss eftersläpning medan utfellet förvalutaflödena redovisas . De stora utflödena och ibörjan på december ingår därför inte i nänmda statistik. Fram tilloch med av december redovisades ett valutainflöde på sammanlagt 13miljarder kronor. Fram till och med oktober hade utländska placerare förvärvatsvenska aktier och räntebärande kronpapper för . Handeln medaktier, såväl svenska som utländska, är i det närmaste i balans. Den totalavärdepappershandeln, i aktier och räntebärande papper, gav under årets upphov till ett inflöde på . Under motsvarandeperiod gav värdepappershandeln upphov till ett inflöde på drygt 8miljarder kronor. En förklaring till detökade utländska intresset är att ecuanknytningen och ansökan om medlemskap i har ökat förtroendetavseende intentioner av ett närmande till och för den fästaväxelkurspolitiken. Den, fram t.o.m. oktober, allt lägreräntedifferensen gentemot utiandet innebaratt svenska placerares intresse för lån i utiändsk valuta minskade. oktober minskade de utestaende lånen med jämfört meden ökning på under motsvaran- Sammanfettningsvis uppvisade kapitalbalansen ett Prop. överskott pä 32 miljarder kronorfram t.o.m. oktober. Underskottet i Bil. bytesbalansen har under sammaperiod uppgått till varför valutainflödet uppgick till18 miljarder kronor. lån i utiändsk valuta för 15miljarder kronor. Höstens ränteuppgång visar attSverige alltjämt kan komma att behöva en viss räntemarginal för attsäkerstalla stabila valutaflöden. i större placeraresförmögenhetsportföljer mot en större andel tillgångar i utländsk valuta, som inleddes isamband med valutaavregleringen, är ännu inte avslutad. För attintressera utiändska och svenska investerare för räntebärande kronpapper krävsännu en viss marginal mot den genomsnittliga europeiska räntenivån. 10.3 Läget på kreditmarknaden stegkreditförlusteraa hos utlåningsinstituten och utlåningsexpansionen dämpades. Orsaken till deökade kreditförlusteraa är i huvudsak prisfellet på högbelånade festigheter. del av dessa förluster härrör från en omfettandeutlåning från finansbolagen som skett med ofta otillräckliga säkerheteroch bristfällig riskbedömning. Förlusteraa sprider sig till bankeraa som direkteller indirekt har finansierat finansbolagen eller deras ägare. Även bankeraas egen utlåningsverksamhet kännetecknasemellertid av ökade kreditförluster. Bankeraa påverkas av att lågkonjunkturenblivit kännbar för deras låntagare, i synnerhet inom näringslivet. Antaletkonkurser har ökat betydligt. Kreditförlustemauppskattas f.n. öka frän ca till minst 25 miljarderkronor . Denna nivå motsvarar nännare av bankeraas utlåning.Under perioden 1982-1989 uppgickkreditförlusterna i procent av utlåningen till ca 0,. Bankemas resultat före kreditförlusterutvecklas alltjämt positivt vilket bidrar till att dämpa effekteraa avkreditförlustema. Bankeraas delårsrapporter indikeraratt den samlade banksektoras vinster hamnade runt noll.Utvecklingen avseende kreditförluster och vinster skiljer sig åt betydligtmellan olika banker. Även bostadsinstitutens kreditförluster ökadeunder 1991. Dessa ligger emellertid alltjämt på en förhållandevis lågnivä. Det har dock inte hindrat attränteskillnaden mellan stats-och bostadsobligationer under det andrahalvåret har vidgats frän till uppemot 1,5procentenheter. Bostadsinstitutens rörelseresultat hälls uppe av vidgademarginaler mellan in-och utläningsräntoraa. De storakreditförlusteraa medför att kreditgivningen har blivit betydligt försiktigare. Bankeraas utlåningspolicy kännetecknas numera avnoggrann kreditprövning där ökad vikt läggs vid säkerheter ochlåntagarens betalningsförmåga. Efterinteraationella överenskommelser kommer kreditinstituten från och med årsskiftet1992/93 att åsättas ett kapitaltackningskrav pä . I genomsnitt är bankeraas kapitaltackningssituation Någrabankkonceraer har dock behövt förbättrasin kapitalbas. Emissioneraa i Nordbanken och samtden aviserade emissionen i liksom den statliga kreditgarantin till FörstaSparbanken skall ses mot denna bakgrund. För vissa instimt kan de skärptakapitaltackningskiaven i kombmation med osäkerhet om kreditförlusteraas omfettaingframtvinga en mer restriktiv kreditpolicy än under normala omständigheter. Den snabbaökningen av bankeraas kreditförluster är inte unik för utan i högstagrad en interaationell företeelse. Utvecklingen har varit särskilt bekymmersami de anglosaxiska länderaa. Ett genomgående drag är att isamtliga dessa länder har mer eller mindre kraftiga prisfell päfastighetsmarknaden gått hand i hand med enallmän konjunkturavmattning. Ur mteraationell synvinkel har de svenskabankeraa haft en relativt hög lönsamhet, bl.a. beroende på lägre kreditförluster. och1991 har utvecklingen vänt. De svenska bankeraa redovisar nu förhållandevisstora kreditförluster som vinsteraa riskerar att helt utebli. Bankeraas verksamhet kännetecknas sålunda av enrestriktiv utiåning. har efterfrågan pä krediter minskat.Lågkonjunkturen ökar osäkerheten hos företag och hushåll somskattereformen har minskat ränteavdragensvärde. Redan mot slutet av är 1989 märktes en dämpad utläningsökning till hushållen. har även nyutiåningen till företagssektora fellit betydligt. Företagenhar framförallt minskat sin efterfrågan på län i utländsk valuta. 1991/92:100 Bil. Diagram10:5 Utlåning tiU aUmänheten 1986-1991 För banker ochinte minst för finansbolagen är det t.o.m. fråga om en utlåningsminskning, dvs. att amorteringaraa överstiger nyutiåningen. Bostadinstihitens nettoutlåning har, åtmmstone fram till , fortsatt att Prop. 1991/92:100 expandera i hög takt. Bakom denfortsatta ökningen ligger bl.a de senaste Bil. 1.1 årens storabostadsbyggande, hög omsättning på bostadsmarknaden samt att bostadsinstitutennumera kan erbjuda krediter till rörlig ränta som ofta är lägre än de bankeroch finansbolag kan erbjuda. Sammantagethar kreditexpansionen dämpats från mellan i ökningstakt till i ökningstakt. Realtsett, dvs. med hänsyn till inflationen, är kreditvolymeraa i detnärmaste oförändrade. Det svaga konjunkturläget, hushällens osäkerhet över arbetsmarknadsläget, försämrade ränteavdrag fränär 1993 i kombination med relativt höga utläningsräntor talar för attkreditefterfrägan kommer att fella ytterligare. Kreditförlusteraakommer även att ligga pä en hög nivå. förefeller industrikonjunkturen ha försämrats ytterligare medfellande vinster och försämrad finansiell stallningsom följd. Marknaden för kommersiella festigheter karaktarise-ras avfortsatt utbudsöverskott. Priseraa pä kommersiella fastigheter har under desenaste två åren fellit med . Ytterligare prisfell kan inte uteslutas. Sverigesfastighetsbestånd och byggsektor är förhållandevis stora. Detta harvarit möjligt tack vare omfettande subventioneroch regleringar. Lågkonjunkturen medför att efterfrågan på kommersiellalokaler, såsom kontors- och industrilokaler, minskar, vilket leder tillatt hyroraa feller. För detta talar också att den offentliga sektoras innehavav fastigheter kommer att effektiviseras genom ett ökat kostaadstänkande.Vakansgraden inom fastighetsbeståndet har stigit betydligt. Vid bedömning avde framtida kreditförlusteraa utgör hushållen ett särskilt osäkerhetsmoment. Enfortsatt svag ekonomisk aktivitet och stigandearbetslöshet talar för att kreditförlusteraa från hushållen kommer att öka.Relativt sett högre finansieringskostnader för kreditinstituten och vidgademarginaler mellan in- och utläningsräntor medför också att låntagare inte i full utsträckning får del av denräntenedgäng som noteras på marknaden för räntebärande statspapper.Några mer omfettande och påtagliga prisfell pä bostadsmarknaden har ännu interegistrerats. En dämpande faktor är att prisutvecklingen under 1980-taletjämfört med mänga andra länder har varit återhållsam. Det star dock klart attskattereformen i kombination med minskade bostadsubventioner gör boendetrelativt sett dyrare varvid efterfrågan kommer att fella. De totelakreditförlusteraa kommer att bli betydande även under de närmaste åren.Bedömningen är dock att det svenska kreditsystemet inte star inför såallvarliga problem som kännetecknar . De svenskakreditinstituten har i utgångsläget en starkare fmansiell stallning. 10.4 Utvecklingen på aktiemarknaden föll aktiekurseraa påStockholms fondbörs med i genomsnitt . Under det första halvåret 1991återhämtade aktiemarknaden en stor del av denna nedgång bl.a. underintryck av stigande interaationella börser och fellande räntor. Under det andrahalvåret vände kursutvecklingen då allt fler tecken tydde på attkonjunkturatvecklingen hade försämrats ochatt en återhämtning skjutits . Delårsrapporterna under höstenvar sämre än väntat och indikerade betydande vinstfell. Vinstförväntningaraaför 1992 har vidare reviderats ned. Under årets avslutande månader förstarktes kursnedgången av fellande interaationellabörser samt stigande räntor. och fram till och med mitten av december hade aktiekurseraa i genomsnitt stigit . Kursutvecklingeni , såväl som 1991, har därmed varit sämre än pä flertaletinteraationella börser. 1991/92:100 Bil. En bidragande orsak till kursuppgången underförsta var att det utländska intresset för svenska aktierökade . oktober investerade utländska placerare i svenska aktier för 10,5miljarder kronor. Utlandets intresse riktades fräinst mot de stora exportorienterade företagen. Dettakännetecknar kursutvecklingen i allmänhet. Index för småbolagen, dets.k. OTC-index föll med ca 30%.Kursutvecklingen har också varierat mellan olika branscher. Index för verkstad,skog samt kemi-och läkemedel har stigit mer än genomsnittet.Kursutvecklingen för de mer hemmaorienterade företagen har dock varitbetydligt sämre. Index för tjänsteföretag, festighet och bygg samt banker harfellit med . januari t.o.m. november uppgickbörsomsättningen till ca jämfört med 87 miljarderkronor . Enbidragande orsak till ökningen var att omsättningsskatten på aktierhalverades /91. Den ökade omsättningen kom dock fräinst destörre bolagen tillgodo. Den 1december slopades omsättningsskatten på aktier helt. 1991/92:100ningen är att lägre transaktionskostnader skall öka omsättningen på Bil. 1.1börsen i sin helhet. En likvidare andrahandsmarknad är en föratsättning för attfå till ständ en fungerande riskkapitalförsöijning till näringslivet. Särskiltför de mindre och medelstora företagen är detta av stor betydelse. En likvidmarknad ökar möjligheteraa att attrahera större placerare som är beroende avatt snabbt kunna omsätta sina innehav. Innehåll Prop.1991/92:100 2Den intemationella utvecklingen 11 4.1Produktion och konkurrenskraft 32 5.2Utbud av arbetskraft 42 5.3Arbetslöshet och arbetmarknadspolitiska åtgärder 43 6 Löner och konsumentpriser 46 7 Hushållens ekonomi ochprivat konsumtion 55 7.2Hushållens sparande och privat konsumtion 58 9 Den offentliga verksamheten 74 9.1Den konsoliderade offentliga sektom 74 9.2Staten inkl. socialförsäkringssektoras finanser 77 10.1Intemationell ränte- och valutautveckling 82 10.2Räntor och valutaflöden i 86 10.3Läget pä kreditmarknaden 90 10.4Utvecklingen på aktiemarknaden 92 Tabeller Prop.1991/92:100 1:2 Löner och priser 5 1:4 Bidrag till BNP-tillväxten 8 2:1 Brattonationalproduktensutveckling i vissa 11 2:2 Konsumentpriseraasutveckling i vissa 13 3:1 Varaexportens produkt-ochländersammansättning 1991 23 3:2 ExportmarknadstiUväxt, relativa priser, marknadsandelar och export av bearbetade varor 25 3:3 Alteraativ beräkning av exportmarknadstillväxt, mark nadsandelar och export av bearbetade varor 26 3:4 Export av varor 27 3:5 Import av varor 28 3:6 Bytesbalans 31 4:1 Industriproduktion 32 4:2 Nyckeltal för industrin 34 4:3 Rörliga kostaader, produktpriser, marginaler per produ cerad enhet samt brattoöverskottsandel 36 5:1 Arbetsmarknad 39 5:2 Produktion och sysselsättning i timmar 41 5:3 Relativa arbetskraftstal för olika äldersgupper 43 5:4 Relativ arbetslöshet i olika åldrar 44 5:5 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 45 6:1 Timlöner och arbetskraftskostaader 47 6:2 Timlöner och dess viktigaste förklaringsvariabler 49 6:3 Konsumentpriser 53 7:1 Hushållssektoras disponibla inkomster, konsumtion och 7:2 Hushällens inkomster 56 7:3 Inkomstöverföringar frånoffentlig sektor till hushåll 57 7:4 Privat konsumtion 62 8:1 Brattoinvesteringar efter produktionssektor 64 8:2 Brattoinvesteringar inäringslivet 65 8:3 Offentliga investeringar 67 9:2 De offentliga utgifteraasandel av BNP 76 9:3 Den offentliga sektorasinkomster och utgifter 77 9:4 Statens och socialförsäkringssektoras inkomster och utgifter 77 9:5 Konjunkturens inverkan på staten och socialförsäkrings sektoras finansiella sparande 78 9:6 Kommuneraas inkomster ochutgifter 81 Prop. 10:1 Betahiingsbalansen 89 Bil. 1:1 Industriproduktionen i EGoch i 1980-1991 2 3:1 marknadsandel för tillverkningsindustrin på världsmarknaden uppdelad påprodukt- och länderinrikt ning samt övriga fektorer (konkurrensläge m.m.) 24 3:2 Marknadsandel och relativpris för export av