prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — En särskild arbetsgrupp med företrädare förlantbruksstyrelsen, , ochnäringen beräknade bl.a. att kostnaden för tillsyn, inventeringar ochinformation om skötsellagen skulleuppgå till nära 6 milj.kr. För tillsyn av skötsellagens samtliga bestämmelserbör jordbruksverket tilldelas 12milj.kr. för /93. Härvid har beräknats kostnaderna för verksamhet vid länsstyrelserna ochcentralt vid jordbruksverket. Tillsynskostnadernahar ökat på grund av att tillsynen omfattar fler bestämmelser bl. a. utökade krav på höst-ochvinterbevuxen mark och för att regeringeni uppdrag till jordbruksverket den20 angett att ambitionsnivånför tillsynen av 6 a § skall höjas, att informationen skall förbättras och attkunskapsuppbyggnaden hos jordbrukarna när det gäller olika småbiotopersbetydelse för flora och fauna skall förbättras. Säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel Lantbruksstyrelsen förutsåg ianslagsframställningen för /92ett åriigt medelsbehov om 14 milj.kr. för /92 och årenframöver för en utvidgning och intensifiering av programmet för minskad kemisk bekämpning. Enligt regleringsbrevden får kvarstående medel från verksamheten med bidrag tillgödselvårdsanläggningar disponerasför bekämpningsmedelsprogrammet för budgetåren 1991/92-1993/94. Dessa medel beräknades uppgå till 15 - 20 milj. kr. Vidbidragsperiodens slut beräknasemellertid nu samtliga tillgängliga medel för bidragsgivningen tillgödselvårdsanläggningar att bli utnyttjade. Det är viktigt att resursramarna förbekämpningsmedelsprogrammet nu läggs fast för perioden t.o.m. /94 så att uppställda mål i frågaom minskade risker, en halverad användning och skydd förflora och fauna i åkerns kantzoner kan uppnås. förslår att18,4 milj.kr. anvisas för dessa ändamål för budgetåren 1992/93 1993/94. För förslagen ilantbruksstyrelsens, kemikalieinspektionens och na- 75 turvårdsverkets utredningProblemområden vid kemisk bekämpning - Prop. 1991/92:100 förslag tillåtgärder bör jordbruksverket tillföras 3 milj.kr. och 1,5 milj.kr. 10för programmet om Biförgiftningar för treårsperioden t.o.m. /95. Alla förslagen föreslås liksom hittillsfinansieras av miljöavgiftsmedel. Riksdagenbeslutade att som mål halvera kväveutlakningen från jordbruket . 1 internationella överenskommelser hardetta mål tidigarelagts och beslöt att en halveringskall omfatta alla utsläpp till haven längs med hela väst- och sydkusten upptill emot . lade fast målet att ytteriigareen gång halvera användningen avbekämpningsmedel till strax efter mitten av , räknat i aktiv substansoch med som basår. Dessutom skall ammoniakavgången från jordbruket minska till år1995 i södra och . Den ökade insikt om de natur- ochkulturmiljövärden, såsom öppna landskap ochbiologisk mångfald, som jordbruket i vårt land bidrar med ser jag sommycket positivt. Det är väsentligt att dessa värden och mål värnas. Riksdagenanvisade 58,1 milj.kr. 1990/91:90,JoU30, rskr. 338) tillmiljöförbättrande åtgärder inom jordbruket.Dessa medel anvisades framför allt till åtgärder för att minska växtnäringsläckaget.För att nå uppsatta mål är det nödvändigt att nu anvisa ytteriigare medel tillmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Att hålla marken höst- och vinterbevuxen är förnärvarande den mest kostnadseffektivaåtgärden för att minska kväveläckaget. anvisade 12,8 milj.kr. för information, försöks- ochutvecklingsverksamhet rörande höst- och vinterbevuxen mark samt 2 milj.kr. förett långsiktigt utlakningsförsök. Jag anser aU 4 milj.kr. för budgetåren1992/93-1993/94 bör anvisas för detta projekt. För tillsyn enligt 6 a och 6 b §§ lagen(1979:425) om skötsel av jordbruksmarkhar tidigare anvisats 3 milj. kr. Skötsellagens omfattning rörande 6 aoch 6 b §§ har utökats och för att tillsynsnivån skall kunna upprätthållas anser jag attstatensjordbruksverk bör tilldelas 6 milj.kr. för /93 för dettaändamål. För att skärpa tillsynen avnatur- och kulturmiljövårdsbestämmelserna i skötsellagen begär statens jordbruksverkytteriigare 6 milj.kr. Jag tillstyrker inte detta utan anser i ställetatt 3 milj. kr. bör anvisas för budgetåren 1992/93 -1993/94 för information ochutbildningsverksamhet rörande de nya föreskrifterna till 6 a § skötsellagen. För att nå målet om en ytterligare halvering avbekämpningsmedelsan vändningen till strax efter mitten av1990-talet anvisade kvarstående medel från anslagetavseende bidrag till gödselvårdsan läggningar, som beräknades till 15 milj. kr. - 20 milj. kr. Vid bidragsperio dens slut fanns inga kvarstående medel för ändamålet. Detta på grund av en kraftigt ökadefterfrågan av bidrag till utbyggnad av gödselvårdsanläggningar vid bidragsperiodens slut. Jag anser därför att 76 för budgetåren1992/93-1993/94 bör anvisas för att minska Prop. användningen och reducera riskernavid användningen av bekämpnings- Bil. För informationom obesprutade kantzoner disponerar jordbruksverket 2 milj.kr. för budgetåren1991/92-1993/94. Jag bedömer därmed att erforderliga medel har anvisats för dettaändamål. För forsknings- och utvecklingsinsatserbl. a. rörande biförgiftningar bedömer jag att totalt 1,5 milj.kr. bör anvisas för budgetåren1992/931994/95. Detta på grund av att antalet biförgiftningar tycks hastigit och trenden med minskat antal biförgiftningarsedan början av 1980-talet således har brutits. Det är viktigt att orsaken tilldetta kartläggs och åtgärdas. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillMiljöförbättrande åtgärder i jordbruket för /93 anvisa ett reservationsanslag på . G 7.Bekämpande av växtsjukdomar 1991/92Anslag 2 429000 1992/93Förslag 2429000 Från anslagetutbetalas ersättningar för kostnader till följd av åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen(1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder.Kostnader för beredskapsåtgärder motkarantänsskadegörare betalas också från detta anslag, liksom kostnader för undersökningar av växtprover som avväxtinspektionen överlämnas för laboratoriemässig diagnostisering. Jordbruksverketföreslår att verket bemyndigas att använda högst . förbrådskande undersökningar i samband med växtinspektion. Jag föreslår att anslaget tas uppmed . Jag har därvid räknat medhögst . för brådskande undersökningar i samband med växtinspektion. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBekämpande av växtsjukdomar för /93 anvisa ett förslagsanslag på2 . 1990/91 Utgift 90468 672 1991/92Anslag 89959000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 88 486000 inkomster består i huvudsak avde avgiftsmedel för central tillsyn och kontroll som överförs tillverket från kommunerna. Verket erhållerockså ersättning för besiktningsveterinärorganisationens administration. m. m. framgår av förordningen (1988:857)med instruktion för . 1991/92:100 Bil. Beräknadändring 1992/93 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Diverseersättningar Ersättning for tillsyn och kontroll 99069000(59815000) -1-2271814 (-1-3949814) + 508000 -H764000 Livsmedelsverketsinriktning och dess budgetram för budgetåren 1991/92-1993/94 harfastställts av (prop. 1990/91:100 bil. 11, JoU22, rskr. föreslår i huvudsak ingenförändring av inriktning eller budgetram. Verket föreslår dock att 1,8 milj. kr. anslås för fyra tjänster förinternationellt arbete, 2 milj.kr./år anslås för en samverkansgrupp för vattenkvalitet och vattenförsörjning, 2,5 milj. kr. anslåsför tekniska åtgärder mot surt brunnsvatten. Täckande av vissakostnader för köttbesiktning m. m. 1991/92:100 Bil. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Från detta anslag avlönas personal som utförköttbesiktning vid kontrollslakteriernam. Under anslaget tas upp ett formeUt belopp av . Statens utgifterför ändamålet täcks enligt särskild taxa av bl. a. slakteriföretagen. Det har inte funnits skäl till att förändra de övergripande mål som gäller treårsperioden /92 -1993/94. Täckande av vissa kostnader för köttbesiktning 1992/. redovisade resultat /91 har inte givit miganledning att föreslå någon förändring av den redan fastställda inriktningen. För /93 har jag räknat med attrationaliseringar motsvarande av anslaget skall genomföras. Anslaget har beräknats utifrånföljande utgångspunkter. Behovet av resurserför internationellt arbete, främst EG-anpassning, bör tillgodoses genomomprioriteringar inom statens livsmedelsverks anslag. Vad gäller en samverkansgrupp för vattenkvalitet ochvattenförsörjning har regeringen anvisat medel förverksamheten under budgetåren 1991/921993/94. 1 samråd med chefen för miljö- ochnaturresursdepartementet har ettanslag om åtgärder för surt brunnsvatten överflyttats från miljö- ochnaturresursdepartementet till förevarande anslag. I enlighet med en tidigare fastställd plan beräknar jag 2milj.kr. för dessa åtgärder. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.till för /93 anvisa ettramanslag på , 2.till Täckande av vissa kostnader för kötlbesikining m. m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på I000 kr. 1990/91 Utgift '2 983 945 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag Livsmedelsekonomiska samarbelsnämndens uppgift äratt göra kalkyler och utredningar rörande den ekonomiska utvecklingeninom lantbruket och de senare leden i livsmedelskedjan. Samarbelsnämndenssammansättning framgår av förordningen (1988: 862) med instruktion förlivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden. 1991/92:100 Bil. har begärt realtoförändrade resurser mot bakgrund av de vidgade arbetsuppgifter och denförstärkta utredningsverksamhet som statsmakterna beslutat om dels genom ettsärskilt uppföljningsuppdrag, dels genom ny instruktion. Beräknad ändring 1992/93 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 3425000 (1479000) -1-220616 (-1- 66220) () skall genom att göra kalkyler och utredningar belysa denekonomiska utvecklingen inom livsmedelsområdet. skall särskiltredovisa sammanställningar av uppgifter för att belysa de effekter som en ny livsmedelspolitik får i lantbruket och i senareled i livsmedelskedjan. Resurser m. m.; Ramanslag1992/93: . Planeringsramen för perioden1992/93-1994/95 beräknas till 10609860 ''- ' kr. Vid min bedömning av LES medelsbehov har jag räknat med atlrationaliseringar motsvarande av anslaget skall göras fördelade övertreårsperioden med 2, 2 och I % för första, andra resp. tredje budgetåret. Genombeslut av riksdag inrättades en särskild samarbetsnämnd,lantbruksekonomiska samarbetsnämnden, för att samordna kalkyler ochutredningar rörande den ekonomiska utvecklingen inom lantbruket. LES skulle särskill redovisa sammanställningar förbelysning av den faktiska ochförväntade utvecklingen inom lantbrukssektorn samt låta verkställa utredningar som behövdes för jordbrukspolitiskaöverväganden och beslut. Dessa uppgifterkvarstod till den då samarbetsnämnden gavs vidgade arbetsuppgifter som redovisas i det följande. LES har under sin verksamhetstid svarat föromfattande utredningar för att fåfram material till dejordbruksprisöverläggningar som fördes fram t.o.m. . Som underlag för prissättningen påjordbruksprodukter upprättades bl.a. särskilda normkalkyler som syftade till att belysa jordbrukets intäkter ochkostnader under antagande om normala väderleksförhållanden.Vidare togs omfattande material fram i syfte att belysa jordbrukarnasinkomstförhållanden och jämförelser med andra grupper. En särskild indexberäknades för att mäta jordbrukarnas kostnader för inköpta produktionsmedel (PM-index). Förutom denna index har för varjemånad beräknats prisutvecklingen i olika produktions- och handelsled förjordbruksprisreglerade varor. Förutom det mycket omfattande underlag som tagitsfram till jordbruksprisöverläggningarnahar LES även gjort analyser av de rationaliseringspolitiska medlens verkningarsamt tagit initiativet till en radundersökningar föratt belysautvecklingen inom lantbruket på och jordbrukspolitikens inflytande på denna utveckling. Iarbetet har ingått atl utveckla analys- och beräkningsmetoder. (19861990) har delsprisindexmeddelan-den med 11 nummer , dels ett 30-tal rapporterpublicerats. Arbetet har bedrivits främst genom särskildaarbetsgrupper i vilka ingått experterfrån såväl statliga myndigheter på området som från jordbrukets ochkonsumenternas organisationer. Härigenom har den eftersträvade samordningenåstadkommits. Den institutionaliserade samordning som LES utgör är vidare i sigett rationaliseringsinstrument genom att det möjliggören effektiv samordning av tillgängliga resurser. Genom att det livsmedelspolitiskabeslutet innebar ändrade förutsättningarför LES verksamhet gjordes redan i Qol en form av fördju- 6 1991/92. pad prövning av LES verksamhet.Denna prövning redovisades förriksda- Prop. 1991/92:100 gen ibudgetpropositionen och resulterade i ny instruktion med vidgade Bil. 10arbetsuppgifter enligt följande. beslutade om en reformering,a v den svenska livsmedelspolitiken. En utgångspunkt för den framtidapolitiken skall enligt riksdagsbeslutetvara att jordbruket i princip skall vara underkastat samma villkor som andranäringar. Jordbruket skall successivt avregleras och marknadsanpassas.Producenterna skall endast ersättas för efterfrågade varor ochtjänster. I de fall efterfrågan gäller kollektiva varor och tjänster är offentliga ingripanden befogade.Dessa varor och tjänster skall då betalas med offentliga medel. I den nya livsmedelspolitiken betonaskonsumentaspekterna och förhållandena i de senare leden i livsmedelskedjan. 1 beslutet om livsmedelspolitiken understrykerriksdagen vidare dels nödvändigheten av att reformen följs upp på olikaområden och utifrån olika aspekter, delsLES viktiga roll i detta uppföljningsarbete. Flera myndigheter, däribland LES, har fått iuppdrag att följa reformens effekter.Uppdragen innefattar allt från effekter på markanvändning och miljö till effekter på livsmedlens pris och kvalitet samt hälsoeffekter. Den särskilt tillkallade konsumentberedningen skallfölja och utvärdera reformens effekter ur ett brettkonsumentperspektiv. LES uppföljningsarbete skall ske i nära samrådmed övriga myndigheter inom livsmedelsområdet. LES skall härvid följadet uppföljningsarbete som sker vid andramyndigheter och komplettera med egna analyser och utredningar. Med utgångspunkti detta skall LES redovisa en sammanställning över reformens effekter utifrånolika perspektiv. Resultatet av arbetet skall redovisas den varje årunder den s. k. omställningsperioden med en första rapportering den 1oktober 1991. En samlad utvärdering skall redovisas den . Stora krav kommer att ställas på samordning mellande olika myndigheterna så attdubbelarbete undviks och så att en samlad bild av reformens effekter ihela livsmedelskedjan kan erhållas. Mot denna bakgrund fick LES fr. o. m. den I mars1991 vidgade arbetsuppgifter och skall arbeta med hela livsmedelskedjanoch således inte enbart, som tidigare, med lantbruket. LES namn har som följdhärav ändrats till livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden. LESinstruktion ändrades också och enligtden nya instruktionen skall LES genom att göra kalkyler och utredningar belysaden ekonomiska utvecklingen inom livsmedelsområdet.LES skall särskilt redovisa sammanställnirigar och uppgifter för att belysade effekter som en ny livsmedelspolitik får i lantbruket och senare led ilivsmedelskedjan samt låta verkställa utredningar som behövs för livsmedelspolitiska överväganden och beslut. Även sammansättningen av har ändratsoch styrelsen har utökats. Slutsatser: Prop.1991 /92:100 Dennya inriktning som jag nu redovisat och som lades fast av regeringen ' 'och så sent som bör gälla . Den nationellapolitiken kan komma att påverkas av förändringar i livsmedelspolitiken internationellt tillföljd av ett , pågående GATT-förhandlingar samt ett svenskt medlemskapi EG. kan således förväntas innebära stora förändringarför svensk livsmedelssektor. Det blir därför en viktig uppgift för LES att hålla sig informerad om och belysaeffekterna av dessa förändringar förlivsmedelssektorn. Genom LES sammansättning finns goda möjligheter att följa dessa effekter så fullständigt sommöjligt. En uppgift för LES blirockså att utveckla analysmetoder som belyser förändringarna. Mot bakgrund avvad jag nu anfört bör LES tilldelas för /93 eU ramanslag på . För /93 har jag räknat med rationaliseringar motsvarande2% av anslaget. Medhänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1.godkänna att den övergripandemålsättningen för verksamheten inom livsmedelsekonomiska samarbetsnämndenskall vara den somjag har förordat i avsnitten Fördjupad prövning ochSlutsatser, 2.till för /93anvisa ett ramanslag på . Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring H 5. Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. m. 1regeringskansliet förbereds en särskild proposition omtotalförsvarets utveckling /931996/97. Jag hemställeratt regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, 1. till Inköp av livsmedel m. rn. Jör beredskapslagring för budget /93 beräkna ettreservationsanslag på , 2. till KostnaderJör beredskapslagring av livsmedel m. m. för bud /93 beräkna eUförslagsanslag på . Industrins råvarukostnadsutjämning, m. m. 1991/92Anslag 183000000 1992/93 Förslag 179000000 Från anslaget betalas i enlighet med förordningen (1991:914)om avgif ter på vissa jordbruksprodukter m. m. dels delar av kostnaderna förindu- 83 strins råvarukostnadsutjämning(RÅK), dels kostnaderna för rabatterings- Prop. 1991/92: 100 systemet för svensktillverkad stärkelse förtekniskt bruk. Från anslaget betalas vidare ett stöd tillSveriges exportråd för exportfrämjande verksamhet. har beräknatkostnaderna för industrins råvarukostnadsutjämningtill 172,5 milj.kr., en ökning med 32,5 milj.kr. Kostnaderna för rabatteringssystemetför stärkelse beräknas tilloförändrade 39 milj.kr. Stödet till föreslås behållas oförändrat på 4milj. Ökningen på 32,5 milj. kr. beror dels på det beslut om ändradvaruomfattning i RÅK som regeringenbeslutade om i enlighet med beslut (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. 327) omlivsmedelspolitiken, dels på en bedömning av konsekvenserna av ett kommandeEES-avtal. Sammanlagt hemställer jordbruksverket om attanslaget förs upp med totalt 215,5 milj.kr. Inomramen för EES-förhandlingarna har de deltagande länderna arbetat med att utforma ett gemensamt system för utjämningav industrins kostnader för jordbruksråvaror. Den slutgiltigautformningen av ett sådant system påverkas emellertid också av de pågåendeGATT-förhandlingarna. Ett gemensamt systemkommer, förutom att det påverkar själva utformningen av det svenska systemetför råvarukostnadsutjämning, också sannolikt att påverka kostnadernaför delsamma. Mot denna bakgrund föreslår jag att kostnaderna för detta försupp med oförändrat belopp. Vad gäller kostnaderna för rabatteringssystemetför svensktillverkad stärkelse för tekniskt bruk beräknar jag dessa, i likhetmed jordbruksverket, till oförändrat 39 milj. kr. Några ytterligare medel till exportråd anvisas inte under detta anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.medge alt statensjordbruksverk för råvarukostnadsutjämning under /93 får disponera en rörligkredit på högst . 2.till Industrinsråvarukostnadsutjämning, m. m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på . H7.Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall Prop. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Fråndetta anslag betalas kostnader med anledning av beslut om ersättning enligtförordningen (1986:621) om ersättning till jordbruks-, trädgårds- ochrenskötselföretag samt till vissa fiskare med anledning av Tjernobylolyckanoch förordningen (1987:64) om ersättning för merkostnader och förluster medanledning av tilldem som för sitt uppehälle är beroende av fiske, jakt, bär- ellersvampplockning. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättningar på grund av radioaktivtnedfall för /93 anvisa ett förslagsanslag på I . Regeringenhar för avsikt att senare förelägga förslag om behovet avstatistik rörande jordbruk och livsmedel. Jag hemställeratt regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, tillLivsmedelsstatistik för /93 beräkna ett förslagsanslag på . ' 85 7 1991/92. I. utbildningoch forskning Prop. 1991/92: lOO 1990/91 Utgift 507 259299 Reservation '42 893497 1991/92Anslag 616512000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 627 275000 ' Exkl. mervärdeskatt. Från anslagetbekostas ulbildning, forskning och försöksverksamhet samt djursjukvård vidSveriges (). Lantbruksuniversitetetsverksamhet bedrivs vid 54 institutioner, elva försöksdistrikt,en till Skara förlagd försöksgård,sex försöksparker samt ett antal jordbruksegendomar och fältstationer.Verksamheten är förlagd till sammanlagt 33 orter. Lantbruksuniversitetetföreslår för /93 att anslaget räknas upp med sammanlagt . exkl. pris- ochlöneomräkning enligt följande. Anslaget bör tillföras 7 milj. kr. i enlighet med1990 års forskningspolitiska beslut. behövs för att göra det ekonomiskt möjligt att omvandla tvåtredjedelar av utbildningsbidragen till doktorandtjänster. För att täcka kostnaderna vid förändrathuvudmannaskap för praktikutbildningen i jägmästare- ochskogsmästareutbildningen och för det propedeutiska året iagronomutbildningen behövs . För att täckamerkostnaderna i samband med inordnandet av statens lantbrukskemiska laboratorium i SLU behövs . Anslaget bör vidare tillföras 10, 3 milj. kr. föratt förstärka riksskogstaxe-ringen. Denövergripande översyn av SLU som har gjorts av en särskild utredare redovisasinom kort. Förslagen kommer att remissbehandlas. De skall utgöra ett av underlagen för denforskningsproposition som skall presenteras . Anslaget börförutom för pris- och löneomräkning räknas upp med 7 milj. kr. för förstärkning av forskningen ienlighet med vad som förordades i forskningspropositionen 1990. Jag är däremot inte beredd att föreslå medel till förstärkning av riksskogstaxeringen. Eventuella förändringar av riksskogstaxeringen och finansieringen härav får behandlas av den kom mitté som utvärderar och ser över skogspolitiken. \ Av de medel som dras in genomtillämpningen av ett generellt rationali- 86 seringskrav bör medelmotsvarande en procent av anslaget disponeras av Prop. 1991/92:100 SLU för attmöjliggöra en fortsatt omvandling av utbildningsbidrag till Bil. För att täcka kostnader vid ett ändrat huvudmannaskap förpraktikutbildningen för jägmästare och för det propedeutiska året iagronomutbildningen bör anslaget räknas upp med . Medel för SLUsmedverkan i TEMPUS (Trans-European Mobility Scheme for University Studies)anvisas på åttonde huvudtiteln. Följande planeringsram för statlig högskoleutbildninginom jordbruks-och skogsbrukssektorn bör gälla för nästa budgetår. Möjligheternatill omfördelningar bör betonas. Utbildningslinje/poäng Antal utbildningsplatser Agronomlinjen, 200 poäng Hortonomlinjen, 200 poäng Landskapsarkitektlinjen, 200poäng Lantmästarlinjen,40 poäng Trädgårdsteknikerlinjen, 40 poäng Jägmästarlinjen, 200 poäng 60 Skogsmästarlinjen, 40 poäng 45 Skogsteknikerlinjen, 80 poäng 135 Veterinärlinjen, 220 poäng 65 Djursjukvårdarlinjen, 40 poäng 20 Regeringen har med stöd av bemyndigandeföreskrivit ändrat ämnesinnehåll för tjänster enligt följande (jfr prop.1966:1 bil. 361,SU42, rskr. Vid sidan av omfördelningar av forskningsresurser äromprövningen av professurer eller ämnesinnehållet i dem väsentligt förförnyelsen av forskningen. 1 enlighet med förslagen i betänkandet (SOU 1991:32)uppgifter och organisation bör SLU från naturvårdsverkettillföras resurser för verksamheten inom miljöövervakning, radioekologi, Grimsöforskningsstation och databanken för hotade arter. Kostnaderna härför uppgårtill . Vidare bör SLU med anledning av byggnadsstyrelsensomorganisation tillföras . för verksamhetsanknutna ombyggnader. Mot bakgrund av de omfattade besparingar som måstegöras på statsbudgeten bör anslaget till SLU räknas ned med 30 milj. kr. Detankommer på SLU att självt besluta om hur besparingarna skall göras. Debör kunna tas ut på sådant sätt att förändringar grundade på den 87 nämnda utvärderingen inteförsvåras. Ett exempel på område för bespa- Prop. 1991/92: 100 ringar kanvara den skogliga utbildningen som bör anpassas till markna- Bil. 10 dens krav. Ett annat är försöksverksamhetoch utpräglad tillämpad forskning.