prop · GF0351 · 1991-12-31 00:00:00 — I uti-edningsarbetet skall också frågor omturordning vid uppsägning och arbetsrättsliga skadestånd ingå. Idet här sammanhanget redovisar regeringen även sina bedömningar avseende arbetsförmedlingsmonopoletoch arbetslöshetsförsäkringen. Ettförslag om avskaffande av arbetsförmedlingsmonopolet senast den 1 juli 1993förbereds. Enutredning om obligatorisk arbetslöshetsförsäkring genomförs. Arbetet skall varaavslutat /93. Sjuklönereformensslutiiga utformning övervägs. 9.1 Vidgadmöjlighet till provanställning Enligt 6 §anställningsskyddslagen (1982:80) får avtal om tidsbegränsad provanställning tiäffasom prövotiden är högst . Syftet med denna regel är att den skallunderlätta möjlighetema för arbetssökande att få anställning. Man kan genomprovanställning hjälpa svaga gmpper på arbetsmarknaden att få en anställning.Regeln gör det också möjligt för såväl arbetsgivaren som arbetstagama attavgöra om en arbetstagare är lämplig för arbetet. Partema på arbetsmarknadenkan genom kollektivavtal som slutits eller godkänts av centralarbetstagarorganisation överenskomma om för provanställning ellerannan begränsning av möjligheten till provanställning. När bestammelsen ianställningsskyddslagen om provanställning infördes fannsredan kollektivavtal på ett antal avtalsområden. Dessa innehöll ofte merabegränsande regler om provanställning. Därför är möjlighetema att utnyttjaprovanställning fortfarande begränsade på delar av arbetsmarknaden. En fömtsättning för att enprovanställning verkligen skall kunna fylla en funktion är att den kan pågåunder så att arbetstagaren verkligen får möjlighet att visa sinduglighet. Regeringen kommer därför att uppdra åt den arbetsrättsligautredningen att med förtur uti-eda lagändringar som på olikasätt vidgar möjligheten till provanställningar. 9.2 Blockad mot företag utan anställda Enarbetsrättslig fråga som enbart rör de mindre företagen är tillåtiigheten avblockader mot enskilda företag utan anställda samt mot företeg där endast familjemedlemmararbetar. har det i olika sammanhang rests krav på förbud motden typen av stridsåtgärder. Rättenatt med hot om stridsåtgärd förhandla fram kollektivavtal om anställningsvillkorför arbetstegare hör till de gmndläggande rättighetema inom arbetsrätten. Denär också garanterad i ett antal intemationella konventioner som Sverigeratificerat. Det kan ibland råda delade meningar i frågan om ett företeg haranställda eller inte. Medden frihet partema på arbetsmarknaden har att bestemma vilka stridsåtgärder somi olika lägen skall tillgripas följer emellertid ett ansvar för att det ingreppstridsåtgärden innebär står i rimlig proportion till de resultet man villuppnå. Regeringen anser mot denna bakgmnd att blockad av enmansföreteg ochföreteg i vilka endast familjemedlemmar arbetar är en orimlig åtgärd. Idirektiven för den arbetsrättsliga utredningen skall ingå ett uppdrag att medförtur komma med förslag till ett förbud mot sådana blockader. 9.3 Facklig vetorätt vid entreprenad m.m. Enligt39-40 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet har arbetstegarorganisationemamöjlighet att hindra arbetsgivaren att anlite entreprenör i vissa fall. Föratt eventuellt kunna utnyttja sin vetorätt gör de fackliga organisationema en bedömning av om entreprenören kan förväntas bryta mot lag eller avtal.Denna prövning får, enligt rättspraxis, enbart avse sådana brott som i sin turkan påverka entreprenöremas egna anställda, t.ex. brott mot MBL, kollektivavtaloch reglema om arbetsgivaravgifter. Nuvaranderegler och den tillämpning som dessa ger möjlighet till är enligt regeringensuppfattning inte rimliga. Entreprenörens eventuella överträdelser mot den egnapersonalen skall bevakas av dess egna fackliga organisationer och eventuellabrott mot skatteregler m.m. skall självfallet beivras genom normalt rättsligtförfarande. Regeringenanser att lagstiftningens tillämpning fått orimliga konsekvenser för mångamindre företag och även kommit att utgöra en begränsning av etableringsfriheten. Regeringenkommer att ge den arbetsrättsliga kommittén i uppdrag att utreda fömtsättningamaför ett avskaffande av vetorättsreglema i med-bestam mandelagen. 9.4 Turordning vid uppsägning Prop. Enligt22 § anställningsskyddslagen (1982:80) skall en arbetsgivare iaktta vissaturordningsregler vid uppsägning på gmnd av arbetsbrist. Dessa regler kan vållaproblem, särskilt i små och medelstora företag. Viddriftsinskränkningar är det angeläget både för företeget och dess anställdaatt den arbetsstyrka som blir kvar får en sammansättning som gör en fortsatteffektiv verksamhet möjlig. Lagens regler innebär att det är anställningstidenslängd som faller utslaget när arbetsgivaren skall beslute om vem som skallsägas upp. Reglema är emellertid dispositiva så att arbetsgivare och arbetstegarorgani sation genom kollektivavtal kan avtala om avsteg. Inom ramen för denarbetsrättsliga utredningen bör en kartläggning av praxis för avsteg från turordningsreglemaske. Särskilt förhållandena för de mindre företegen och deras personal måsteuppmärksammas. Utredningen kan därefter lägga förslag om eventuellterforderliga förändringar utifrån det allmänna syftet att främja väl fungerandeföreteg som kan ge anställningstrygghet. Denarbetsrättsliga lagstiftningen är ett omfattande regelverk, vartillkommer den reglering som sker genom kollektivavtalen. Det är svårt att överblickaett så omfattande regelsystem och efterieva det i alla dess detaljer. Inteminst gäller det mindre företeg, som av naturliga skäl inte kan ha tillgångtill en egen arbetsrättslig expertis. Skadestånd utkrävs ibland även för tamligenbagatellartade förseelser. Skadeståndtill de fackliga organisationema vid bagatellartade brott mot vissa varsel- ochunderrättelseskyldigheter, som i realiteten saknar betydelse för en enskildperson, kan sättas ifråga. För mindre företag kan skadestånden vara mycketstora i förhållande till företagets omsättning. Konsekvensema av skadeståndsreglemakommer också att bli föremål för en översyn med sikte på behövliga förändringari lagstiftningen. I dette sammanhangbör också nämnas att regeringen avser att i särskild ordning återkomma medförslag till en väsentiigt höjning av skadeståndet för deltagande i olovligstridsåtgärd (den s.k. tvåhundrakronorsregeln). Iarbetsmarknadsdepartementet förbereds ett förslag som syftar till att avskaffadet s.k. arbetsförmedlingsmonopolet senast fr.o.m. . Privataeller andra fristående arbetsförmedlingar som komplement till den offentliga arbetförmedlingeninnebär flera fördelar. Med en större mångfald inom arbetsförmedlingsområdetskulle man åstadkomma en ökad flexibilitet och anpassningsförmåga som utgör en fömtsättningför en väl fungerande arbetsmarknad. Tillgmnd för den svenska lagstiftningen på området Ugger en ILO- Prop. 1991/92:51 konventionsom i princip förbjuder privat arbetsförmedling i förvärvssyfte. Så längeSverige är bundet till denna konvention kan inte privat arbetsförmedlingtillåtas i landet. Regeringen avser därför att te mitiativ till attSverige säger upp konventionen. En uppsägning av konventionen efter det att uppsägningen registrerats hos . Regeringenavser vidare att utarbete direktiv till en utredning som får tilluppgift att lämna förslag till en avreglering. Denna utredning skall också fåtill uppgift att behandla frågan om uthyrning av arbetskraft. Regeringen vill idette sammanhang understryka att den offentiiga arbetsförmedlingen även iframtiden kommer att ha en mycket viktig roll. Trotsatt arbetslöshetsförsäkringen i huvudsak finansieras av allmänna medel saknaren relativt stor del av arbetskraften rätt till arbetslöshetsersättning.Regeringen avser att tillsätte en utredning med uppgift att undersöka fömtsättningamaför införande av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som medför att en störreandel av arbetstegama och före-tegama än bereds försäkringsskyddvid arbetslöshet. står av arbetskraften utanförarbetslöshetsförsäkringen. Därav är en stor andel småföretegare eller anställdai små företeg. En ökad anslutning till försäkringen skulle förbättra trygghetenför dessa gmpper. Den1 lagen (1991:1047) om sjuklön i kraft. De nya reglemainnebär att arbetsgivaren skall svara för utbetalning av sjuklön till sinaanställda under de förste 14 dagama av en sjukperiod. För att kompensera arbetsgivamaför kostnadema för sjuklönen har arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringensänkts . Små företeg ges möjligheter att teckna enförsäkring mot onormalt höga sjuklönekostnader. De allmänna försäkringskassomakommer att tillhandahålla en försäkring för dette ändamål. Företegensorganisationer har hävdat att den kompensation som den sänkte socialavgiftenger är alldeles för liten i förhållande till företegens ökade kostnader isamband med införandet av sjuklön. Även andra problem i samband med reformenhar påtalats av småföretegen. Sänkningen avsocialavgiften till sjukförsäkringen med anledning av sjuk lönereformen fastställdes av efter förslag av regeringen (prop. 1990/91:181, SfU18, rskr. I propositionen angavs att procentsatsen fastställts mot bakgmnd av de dittillsvarande kostnadema för de förste 14 dagama av en sjukperiod, sjuktalsutvecklingen och de förändrade kompen sationsnivåema inom sjukpenningförsäkringen fr.o.m. - dvs. då kända förhållanden. I övervägs en ytteriigare sänkning av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen. avser att noga följakostnadsutvecklingen vad gäller arbetsgivarnas utgifter Prop. 1991/92:51 försjuklönen. EttEES-avtal och senare medlemskap i ger helt nya fömtsättningar för små ochmedelstora företeg som har möjlighet att expandera intemationellt. EGssmåföretegsprogram ger småföretegen möjlighet till samverkan med andra småföreteginom EG. Deregionala utvecklingsfondernas EG-insatser bör vidareutvecklas bl.a. isamverkan med och Exportråd. Små teknikbaseradeföreteg bör ges bättre möjligheter att delte i det s.k. EUREKA-samarbetet.STATT bör i ökad utsträckning arbeta med teknikuppdrag från småföretagare. 10.1 De Europeiska Gemenskapema (EG) EGsbetydelse för den svenska näringslivet - och därmed också för småföretagen -blir allt större ju närmare en EG-integration kommer. EG är den störstaexportmarknaden för de små familjeföretagen. av dessa företagsexport går till EG-ländema. fattade EG-kommissionenoch EFTA-ländema beslut om att inleda förhandlingar om skapandet av etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) byggt kring visst gemensamtbeslutsfattande och gemensamma institutioner. Ett är träffat ochträder i kraft den . omfattar den fria röriighetenför varor, tjänster, kapital och personer, samt angränsande politikområden, bl.a.forskning, utbildning, miljö, sociala frågor och småföretagsfrågor. Dettainnebär bl.a. att skall medverka i EGs ramprogram för forskning ochutveckling, i vilket småföretagen är en särskilt gynnad gmpp. Vidare innebärdet att svenska småföretag kommer att få del av EGs småföretagsprogram iprincip på likartade villkor som EG-ländemas. ger EGsbeslutsfattande organ stor frihet att utforma sin politik påsmåföretagsområdet. Främst eftersträvas att stärka de små och medelstoraföretagen genom att främja de allmänna fömtsättningama för företagande. Men motbakgmnd av de ökade kraven, som skapandet av den inre marknaden skulle kommaatt medföra, beslutades att utarbeta ett särskilt småföretagsprogram. Programmetkan övergripande indelas i följande fyra områden: - finansiering, bl.a. genom att initiera projekt ochprogram för att påverka de finansiella aktörema, stödja företeg som har finansiellaaktiviteter riktade mot småföreteg samt uppmuntra kunskapsutbyte på detfinansiella området -åtgärder för att förbättrainformationsflödet till företegen om de förändringama som sker inom EG, bl.a.genom network, utgivandet av olikapublikationer, tillhandahållande av olika datebaser /92:51 - åtgärder för att förebygga att nya regler uppkommersom verkar hindrande för småföreteg - åtgärder för att höja kompetens- och tekniknivån, bl.a.genom program som COMETT (Programme on coopération between universities and industryregarding training in the field of technology) och (Stra-tegic Programmefor Innovation and Technology Transfer). Vidarehar EG program som syftar till att öka samarbetet mellan företagen i olikaländer och regioner, exempelvis BC-NET () och BCC,. Enrad olika svenska myndigheter och andra organ genomför särskilda aktivitetermed inriktning på EG-frågor. Det kan röra sig om att tillhandahållainformation, främja samarbete med företag inom EG-ländema eller på annat sättunderlätta för och förbereda företagen på den integrationsprocess som pågår. Iflera fall rör det sig om samarbete i någon form med olika EG-institutioner.Bland dessa organ bör särskilt nämnas de regionala utvecklingsfondema. Utvecklingsfondemagenomför i samråd med och informationsinsatser riktade tillsmåföretagen rörande EG och dess verksamhet samt marknadsutvecklingen i EG-ländema.Rådgivningsinsatsema sker bl.a. i form av s.k. EG-konsekvensanalyser. Utvecklingsfondemaskonsulter går igenom företagets verksamhet för att finna de hot och möjlighetersom företaget står inför. Dessutom kan utvecklingsfondema delfinansieraytterligare konsultinsatser inom EG-området. Regeringenbedömer det som värdefullt att denna verksamhet hos utvecklingsfondema fortsätteroch att den vidareutvecklas. Det bör ske i nära samverkan med bl.a. ochSveriges exportråd. Kommerskollegiumhar en informationstjänst för Europafrågor dit intresserade företeg ellerallmänheten kan vända sig för att få information om EG. De har bl.a. tillgångtill EG-datebaser och har egna experter inom olika områden. BC-NETstartedes av som en del av EGs småföretegsprogram ochär ett datebaserat system som gör det möjligt för företag att snabbt hittaaffärskontakter inom för olika typer av samarbete, tekniskt,kommersiellt eller finansieUt. undertecknades en överenskommelsesom innebär att BC-NET-systemet utvidgas till att omfatta även EFTA-ländema.Även länder som exempelvis , , och är anslutna. NUTEKär avtalsmässigt s.k. nationell kontaktpunkt i . Fjorton regionalautvecklingsfonder, sex handelskamrar. och ärregionala kontaktpunkter för BC-NET dit företagen kan vända sig. Dessa organhjälper företagen mot en mindre avgift att sammanställa en s.k.matchningsprofil avseende lämplig samarbetspartner. BC-NETär ett led i strävan att föra ut småföretagen på den europeiska marknaden, attöka konkurrenskraften genom samarbete med europeiska företag och att stärkasamverkan mellan svenska och utiändska rådgivningsorgan. network (ElC) etablerades för att ge främst Prop.1991/92:51 små och medelstora företag tillgång till information om EG.Nätverket omfattar ungefär 200 centra. Syftet är att företagen snabbt skallkunna få aktuell information om bl.a. lagstiftning, finansieringsmöjligheter,program riktade till småföreteg eller produktstandarder. EIC fungerar som ett nätverkmed dels det centrala informationskontoret i och dels de regionala EICmed speciella kunskaper om sin region. EIC är integrerade i befintliga lokalaeller regionala organ som har verksamhet inrikted på att främja småföreteg,exempelvis handelskamrar. EICsuppgifter har utvidgats och de spelar en aktiv roll för attmotivera företegen till att orientera sig i Europafrågor. EFTA-ländemakommer att inleda särskilda förhandlingar med EG om ett deltagande i EIC. Sverigedeltar tillsammans med 18 andra europeiska länder och EG-kommissioneni forsknings- och utvecklingssamarbetet EUREKA. Samarbetet, som huvudsakligenär inriktat på konkurrensneutralt men ändå marknadsorienteratutvecklingsarbete, syftar till att höja teknologiska nivå och ökaindustrins intemationella konkurrenskraft. EUREKAsbärande idé är att på ett flexibelt och decentraliserat sätt få till ståndeuropeiskt samarbete när det gäller utveckling, spridning och implementering avmarknadsorienterade projekt främst inom det högteknologiska området. IEUREKA-programmet deltar nu ca 30(X) industrier och organisationer i nära 500projekt. Den totala omsättningen för utvecklingsprojekten uppgår till ungefär50 miljarder kronor. 120 svenska företeg deltar i 93 projekt.Det finns 30 presumtiva nya projekt som ansökt om EUREKA-stetus varav 10 avsersmåföreteg. Stödför deltagande i EUREKA-projekt kan svenska företag erhålla från industrifondenunder vissa förhållanden. , , kan geförstudiebidrag och visst projektstöd. Debefintliga stödformerna har visat sig otillräckliga. Flera intressanta projekthar fallit på bristande finansiering från svensk sida. Övriga europeiskaländer har vanligen avsatt särskilda medel för finansiering av denna typ avsamarbetsprojekt. Finansieringen är dock vanligen maximerad till av ettföretags projektandel. Småföretegenkommer att svara för en väsentiig del av tillväxten framöver. Särskiltintressante är i dette sammanhang de teknikbaserade småföretegen. Det ärdärför mycket viktigt att dessa företeg ges tillräckliga möjligheter att deltei den tekniska utvecklingen. Detkan vidare konstateras att den ökande intemationaliseringen skärper konkurrensensamtidigt som marknadema vidgas. Kraven på kunskap och kompetens ökar liksom kostnademaför FoU-samarbete. De stora företagen kanofta finansiera sina andelar i ett EUREKA- samarbete. Ofta kan man också använda sig av ett befintiigt intemationellt 39 De små ochmedelstora företagen har vanligen små resurser och Prop. 1991/92:51 möjlighetemaatt erhålla stöd för utvecklingsprojekt är i regel helt avgörande för omdeltagande sker eller ej. Fördeltagande i utvecklingsprojekt inom ramen för EUREKA bör särskilda medelavsättas. Den närmare inriktningen av denna verksamhet kommer regeringen attredovisa budgetproposition. Medutiandskontor på tolv platser i världen har Stiftelsen () till uppgift att främja teknisktindustriella och därmed samhälleliga utveckling, dels genom att rapportera omtekniska nyheter och trender, dels genom att utföra uppdrag. STATTsuppdragsverksamhet har kommit att alltmer inriktas mot storauppdrag för de stora företagen. Orsaken är ofta bristande lönsamhet vid småuppdrag för små och medelstora företag. STATThar ej haft som uttalat delmål att verka för att utveckla de små och medelstoraföretagen. Många andra stadigt finansierade organ har däremot haft just dessaföretags utveckling som uttalat delmål. STATThar bl.a. av dessa skäl saknat naturlig delaktighet i olika åtgärder somstaten tidigare kunnat rikta mot denna målgmpp. STATTs resurser och kompetenshar i den meningen ej varit tillräckligt lättillgängliga. Regeringenhar för avsikt att genom omprioriteringar avsätta särskilda resurser så attSTATT försöksvis kan utveckla sin verksamhet i på sådant sätt attsmåföretagen kan dra bättre nytte av STATTs befintiiga resurser utomlands,främst i . Utvecklingenav näringslivet i kännetecknas av den snabbautvecklingen av småföreteg i olika former och deras betydelse i omvandlingsprocessen.Svenska företeg har en framträdande plats som investerare i såväl somUngern. Antalet joint-ventures med företeg i dessa länder har ökat snabbt undersenare år. I framför allt noteras ett stort antal gemensamägdasmåföreteg. Närdet gäller småföretegsutvecklingen i Estiand, Lettiand och Liteuen innebärsjälvständigheten att en helt ny fas inleds i dessa länder. Fram tillsjälvständigheten har möjlighetema att bilda private småföreteg varit begränsade.För att kunna genomföra en genomgripande förändring i industri-stmkturen krävsatt det starka beroendet av sovjetisk industri upphör. Regeringenhar ställt sammanlagt 3,5 milj. kr. till NUTEKs förfogande (dåvarande SIND) för budgetåren 1990/91 och 1991/92 för att främja småföretegsutveckllng och kunskaper om marknadsekonomins fömtsätt ningar i de baltiska stetema, framför allt . Verket har översatt och 40 anpassatutbildningspaket, arrangerat kurser och konferenser, genomfört Prop. 1991/92:51delegationsresor samt finansierat experthjälp. Vidare har beredningen för intemationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BFTS) anlitet för vissa aktiviteter. Ävenandra organ som exempelvis de regionala utvecklingsfondema, Sverigesexportråd, turistiåd och har aktiviteterriktede mot de baltiska stetema. Regeringenmenar att även i fortsättningen bör verka för en så snabb omställningoch utveckling av näringslivet i de baltiska stetema som möjligt. Samarbetetoch det ekonomiska utbytet bör fördjupas. Härvid bör även småföretegen utvecklavissa kontakter med , främst . 11 Främjande av nyetableringar Näringspolitiskaorgan på central och regional nivå bör i samverkan med bl.a. kommunema, företegensorganisationer, banker m.fl. bedriva ett intensivt arbete med rådgivning ochutbildning riktet till företegsetablerare. Patent-och registreringsverket (PRV) bör utses till huvudman och ges totalt ansvar förverksamheten med registrering av handelsbolag och ekonomiska föreningar. Ettrikstackande, enhetiigt och med PRVs aktiebolagsregister samordnat registeröver handelsbolag och ekonomiska föreningar införs successivt från mitten avår 1993 till slutet av . PRVsverksamhet med handels- och föreningsregistren skall finansieras via avgifter,som PRV uppbär. Avgiftema skall tacka kostnadema för verksamheten. PRVskall ansvara för att nyföretegare fortsättningsvis får god information ochservice vid kontakter med handelsbolags- och föreningsregistren. har i en rapport (B1991:4)Att skapa livskraft - förslag för ett starkt nyföretegande, bl.a. redogjort förde insatser som görs för nyföretegande i och i vissa europeiska ländersamt kommit med vissa förslag. I finns ungefär 530 offentliga ochprivate organ på central, regional eller lokal nivå som har verksamhet riktadmot nyföretagare. av dessa ger rådgivning i någon form. Rådgivningensker på olika sätt och kompletteras med skriftlig information. De viktigastebland dessa organ är utvecklingsfonder, kommunemas näringslivssekretariat, och högskolomas kontaktsekretariat. Även banker deltar i denna verksamhet.För kooperativ verksamhet finns särskilda kooperativa utvecklingscentra.Rådgivningen är kostnadfri i de flesta fall. uppskattar att ungefär 20 %av nyföretagama har anlitat något av dessa organ. Utvecklingsfondemahar en betydelsefull uppgift som förmedlare av rådgivning och utbildning tillnya företag. Enligt regeringens mening bör de näringspolitiska organen påcentral och regional nivå i samverkan med bl.a. kommunema, företagensorganisationer, banker m.fl. bedriva ett intensivt arbete med rådgivning ochutbildning riktad till personer som avser att starta ett eget företag. Mångaav de organ som arbetar med nyföreteganderådgivning verkar inom sammageografiska område. Samverkan mellan dessa organ är ofte bristfällig. Samtidigtär de enskilda organens resurser små och deras funktion blir därförotydlig för målgmppen. En ökad samverkan skulle Prop. 1991/92:51 innebäraatt resursema används mer effektivt och insatsema når ut bättre. Sådansamverkan bör initieras på regional och lokal nivå. Intressetbland kvinnor i alla åldrar för att starta och driva företag har ökat desenaste åren. Enligt statistik från drevs av företegen som startedesår av kvinnor. 1989 var motsvarande andel . Intresset hos kvinnligagymnasiestuderande är större än hos manliga studerande, visar försök påekonomisk linje som gjorts i samarbete med Ung Företeg-samhet. De studerandehar fått driva företeg . av dessa företag har drivits av kvinnligastuderande. Den offentiiga sektom står inför en omfattande reformering somkommer att innebära att bl.a. verksamheter med serviceinriktning kommer attkunna drivas i privat regi. Den offentiiga sektom har till övervägande delkvinnliga anställda. En viktig målgmpp för information och rådgivning blirdärför de kvinnor inom offentlig sektor som vill starta eget företag. Särskildainsatser för att främja kvinnliga företagare görs av de regionala utvecklingsfondema.På initiativ av (NU 1984/85:23 rskr. 242) har regeringen tillsammansmed verkat för att vaije fond skall utse en person, en s.k.jämställdhetsansvarig, som skall arbeta med frågor som rör kvinnligaföretagare. Flera utvecklingsfonder har aktiviteter som riktar sig tillkvinnor.