prop · GF0351 · 1991-12-31 00:00:00 — om en ny småföretagspolitik ' Regeringenöverlämnar denna proposition till . Föredragandevid regeringssammanträdet har varit chefen för och chefenför samt statsråden , och Thurdin Detär av avgörande betydelse för ekonomiska utveckling under 1990-taletatt små- och nyföretagandet får en renässans. Det är i småföretagen som de nyamöjlighetema och de nya jobben finns. Det är nyföretagandet som måste bliekonomins spjutspets mot framtiden. Idenna proposition läggs ett samlat program för en ny småföretagspolitik fram. Dennya småföretagspolitiken har följande huvudsakliga innehåll: - förbättrad rättssäkerhet bl.a. genom att äganderätten ochnäringsfriheten skrivs in i gmndlagen - en effektiv konkurrens skapas i privat och offentlig verksamhet - en effektiv riskkapitalmarknad för småföretag skapas - lagar och andra regler på olika områden förenklas och tas om möjligtbort - nyetablering och Europakontakter underlättas Propositionom en ny småföretagspolitik Prop. Denlåga tillväxttakten i den svenska ekonomin fordrar en omprövning av denlångsiktiga ekonomiska politiken. Nya och mer framgångsrika vägar måste nuprövas. Detta gäller även för småförefegspolitiken som läggs om. Föratt ta vara på utvecklingskraften och mångfalden hos småförefegen samtunderlätta nyetableringar fordras att politiken inriktas på att skapa godagenerella fömtsättningar. Det innebär att en rad olika politiområden, som t.ex.lagstiftningsfrågor samt konkurrens-, skatte- och arbetsmarknadspolitik,kommer att utgöra viktiga komponenter i en ny, sammanhållen småföretagspolitik.De näringspolitiska branschstöden avvecklas och övriga selektiva åtgärder skallbegränsas till de mest strategiska områdena. Omläggningenav småföretagspolitiken innefattar i huvudsak följande. - skall utreda frågan om grundlagsskydd för äganderätten, näringsfriheten och den s.k. negativa föreningsrätten. Ut redningsarbetet skall vara färdigt i sådan tid att ett förslag till gmndlags- ändringar kan föreläggas . - Förslag om en skärpt konkurrenslag läggs fram våren1992. Den skall slå vakt om mångfalden på marknaden och småföretagensmöjligheter att konkurrera. Offentlig verksamhet, som inte är avmyndighetskaraktär, bör utsättas för konkurrens. Produktionen av sådanatjänster bör baseras på upphandling i konkurrens. - I denna proposition läggs fram förslag till ändringav . Kommunema skall i sin planering främja näringsfrihetoch en effektiv konkurrens. 1.4 Sänkt skattetryck Prop. 1991/92:60 om skattepolitik för tillväxt föreslår regeringen betydande skattesänkningar. Skatten på företagsförmögenhet tas bort redan vid taxering. Då slopas också skatteplikten för aktier på de s.k. O- och OTC-listoma. Förmögenhetsskatten avvecklas för att helt avskaffas års taxering. Spärrbeloppet som begränsar det sammanlagda uttaget av inkomstskatt och förmögenhetsskatt sänks års taxering. Procentsatsen sänks från . - Arvs- och gåvoskatten sänks kraftigt. - För att stimulera hushållssparandet och därigenomuppnå en högre investeringsnivå föreslår regeringen att skattesatsen förhushållens kapitalinkomster ändras i riktning mot en intemationellt sett mernormal nivå. Skattesatsen för inkomster av kapital sänks från . Dennya skattesatsen tillämpas på inkomster . - Reglema om beskattning av utdelning och reavinstsom härrör från fåmansföretag ändras. En möjlighet ges att beräkna utrymmetför kapitalbe-skattad utdelning och reavinst på aktier som förvärvats före år1990 med utgångspunkt i aktiemas värde /91. - Den allmänna löneavgiften avskaffas vid utgången avdetta år. - För att stimulera sparandet föreslås att de bidragsom en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse inte skall ingå iunderlaget för beräkning av arbetsgivaravgifter. - I avvaktan på pågående utredningsarbete om denframtida beskattningen av enskilda näringsidkare uppskjuts tillämpningen av reglemaom s.k. räntefördelning. - Skogsvårdsavgiften föreslås avskaffas fr.o.m. den 1juli 1992. - En utredning med uppgift att föreslå åtgärder isyfte att förbättra den enskildes rättssäkerhet vid beskattningen tillsätts. - En effektiv riskkapitalmarknad för småföretag utan statiiginblandning bör byggas upp successivt. Ett arbete påbörjas för att belysa möjlighetemaatt tillskapa nya skattestimulanser för teknik- och innovationsföretag. - Förslag som kan förbättra möjlighetema till enallmän handel med småföretagsaktier - som komplement till den s.k. OTC-marknaden- förbereds. - Småföretagsfonden avvecklas. ,som ägs gemensamt av staten och bankema, tar över förvaltningen av fondensmedel och av fondens ägande i de sex riskkapitalbolag som etablerats. - Långivning på särskilda villkor till eget kapital inya företag bör övervägas. 1.6 Regelreformering Prop. - Särskild bevakning införs för att se till att regelgivningengentemot näringslivet tar hänsyn till småföretagens situation. En hög kvalitetpå regler är viktig. - Informationen om EG-rättens ochstandardiseringsarbetets konsekvenser för små och medelstora företag förstärks. - Möjlighetema att ytterligare begränsa småföretagensuppgiftslämnande utreds. 1.7 Arbetsrätt och arbetsmarknad Följande,för småföretagen viktiga delar av arbetsrätten utreds med förtur: - vidgad möjlighet till provanställning - blockad mot företag utan anställda - facklig vetorätt mot entreprenader I utredningsarbetet skall bl.a. också ingå frågorom turordning vid uppsägning och arbetsrättsliga skadestånd. - Arbetsförmedlingsmonopolet avskaffas senast den 1juli 1993 - En obligatorisk arbetslöshetsförsäkring utreds.Förslag beräknas föreligga /93 - Sjuklönereformens slutiiga utformning övervägs 1.8 Nyetablering och Europakontakter - Inomsmåföretagspolitiken skall samhällets näringslivsorgan främst inrikta sig på att underlätta nyetablering, erbjuda rådgivning i företagsutveckling och underlätta småföretagens Europakontakter. Vad gäller nyetablering vilar detta ansvar i första hand på de regionala utvecklingsfondema som i nära samverkan med företagens organisationer, banker, kommuner, konsultföre tag och statliga länsorgan skall genomföra informations-, rådgivnings- och finansieringsinsatser för nyetablerare. - Utvecklingsfondemavidareutvecklar sin service avseende småföretagens Europakontakter, i samverkan med bl.a. handelskamrama och ex portråd. - Småföretagensmöjligheter att delta i europeisk FoU-samverkan förstärks. - Firmaregistreringeneffektiviseras så att servicen till småföretagen förbättras. 2 Ekonomisk-politiska förutsättningar m.m. Prop. Sverigesekonomi befinner sig i en allvarlig kris. Utvecklingskraften har successivtförsvagats och resultatet är nu total stagnation. Huvudproblemet är destrukturella brister som har blivit allt tydligare och vars effekter på ekonominsfunktionssätt blivit allt mer negativa. Långsiktigtär produktiviteten av avgörande betydelse. har under de efter i produktivitetsutveckling i förhållande till andra länder. Lågkonjunktureninnebär bl.a. fallande vinster i näringslivet, fallande industriinvesteringaroch växande arbetslöshet. Bmttonationalprodukten väntas falla och industriproduktionenmed . Underde har lönekostnadema i stigit långt snabbare änproduktiviteten - och snabbare än i konkurrentländema. Under den senare delenav har produktionen per arbetad timme ökat , medan denominella timlönerna ökat . Det har lett till inflation ochförsämrad konkurrenskraft. Denrelativt andra länder svagare produktivitetstillväxten har gjort att Sverigesedan år 1970 sjunkit från en position med ungefår högre materiellstandard per capita än genomsnittet för OECD-ländema ned till en position somungefär motsvarar det nuvarande genomsnittet. rörelse mot mitten harinte varit jämn eller rätlinjig. Tillbakagången har skett i etapper. Den storanedgången kom . En annan nedgång befinner vi oss i nu.De senaste åren har produktivitetstillväxten i industrin nästan upphört. Produktivitetsproblemenhar, som bl.a. produktivitetsdelegationen redovisat i sitt slutbetänkande (SOU1991:82) Drivkrafter för produktivitet och välstånd, en rad olika orsaker. Detfinns inte någon enda övergripande faktor som kan pekas ut som den viktigaste.Det finns därför inte heller några möjligheter att genom en enkel formel elleren enda stor åtgärd komma till rätta med produktivitetsproblemen. I ställetkrävs en rad olika åtgärder, stora som små, för att tålmodigt och i olikasammanhang förstärka drivkrafterna för produktivt sparande, förbättraproduktionsfaktoremas kvalitet, öka effektiviteten i resursutnyttjandet ochdärigenom skapa underlag för tillväxt. Föratt öka produktiviteten krävs insatser såväl från statsmaktema som frånföretagen och organisationema. Statsmaktemas uppgift är att utforma regelverketoch bidra till att skapa allmänt goda betingelser för långsiktig tillväxt. Viaskatter, lagstiftning, infrastmktur, utbildning, etc. kan statsmaktema lägga engmnd för en god tillväxt. Det är de enskilda företagens, entreprenöremas ochindividemas uppgift att utnyttja fömtsättning- ama till att producera,investera, skapa en modem arbetsorganisation, Prop. 1991/92:51 utveckla nyteknik, etc. Det är bara genom enskilda individers konkreta beslut på dessaområden som strävandena att öka produktiviteten kan förverkligas. Deenskilda individema som startar nya företag har en stor strategisk betydelseför tillväxten. De förmedlar och förverkligar nya kommersiella och tekniska idéer.De skapar nya förutsättningar för produktion av varor och tjänster. De träderin på nya marknader och utmanar etablerade företag och produktionsmönster. Deblir pådrivare och aktörer i en omvandling som leder fram till en effektivarenäringslivsstruktur. Enrad fömtsättningar måste uppfyllas för att en positiv utveckling skall uppnåsinom småföretagssektom. För det första måste de ekonomiska incitamenten varatillräckligt stora för att individema skall finna det intressant att satsa påeget företagande med hänsyn till de risker som detta är förenat med. Det måsteockså finnas en effektiv marknad för riskkapital. En annan viktig förutsättningär att den tekniska forskningen och utvecklingen i landet är på sådan nivå attden tillför ett stort antal nya tekniska idéer och uppslag. Densvenska ekonomin befinner sig i en djup lågkonjunktur. Den intemationella utvecklingenhar varit svag. Uppsvinget i Förenta statema och Storbritannienhar fördröjts. En återhämtning inom OECD-området är dock på väg. Även deninhemska efterfrågan har varit svag, vad gäller såväl privat konsumtion som ifråga om investeringar och lager. Den låga aktivitetsnivån har bidragit till ennedväxling av löne- och prisstegringstakten. Bmttonationalproduktenberäknas minska med . Industriduktio-nen väntas falla med så passmycket som . Enligtde bedömningar som regeringen redovisat i propositionen om den ekonomiskapolitikens inriktning (prop. 1991/92:38) kommer lågkonjunkturen att domineraäven med fallande kapacitetsutnyttjande i ekonomin och stigandearbetslöshet som följd. Först ett gott stycke in på 1993 kan en stabiliseringav arbetsmarknaden fömtses. Under fömtsättning att den intemationella ekonominvänder uppåt finns emellertid utsikter för gradvis återhämtning under dekommande åren. Kreditmarknadenkännetecknas av stigande kreditförluster och befinner sig i enbesvärlig anpassningsprocess. Orsaken till de nuvarande problemen kantillskrivas två delvis samverkande faktorer, den allmänna lågkonjunkturen ochen betydande prisnedgång för kommersiella fastigheter. Utvecklingen medför attkreditinstituten har en mer försiktig attityd och en gmndligare prövning vid kreditgivning.Större tonvikt läggs vid säkerheter och låntagarens betalningsförmåga. utgör de stigande kreditförlustema i kombination med de kapitaltäcknings-béhovpå , som enligt intemationella överenskommelser måste vara upp vid utgångenav , en begränsning för utiåningskapaciteten. 2.4 Småföretagssektomsbetydelse Prop. ISverige finns drygt en halv miljon företag inkl. jord- och skogsbruk. Av demhar färre än 200 anställda och räknas därmed till de små och medelstoraföretagen. Det totala antalet småföretag utanför jordbmkssektom uppgår till 390000. Bland dem dominerar tjänstenäringama och av företagen är verksammainom handel, restaurang, hotell, transport och övriga tjänster. Återstående fördelas ungefär lika mellan tillverkning och byggnadsindustri. Sysselsättningsmässigtär de flesta svenska företag små. Ett småföretag har i genomsnitt mellan tvåoch tre anställda, siffran är dock något högre för de tillverkande företagensom har drygt 6 anställda i genomsnitt. Av det totala antalet anställda arbetar37 % inom industrisektom och inom tjänstesektom. Tjänsteföretagensbetydelse för sysselsättningen har ökat markant . Avde nya arbetstillfällen som skapats återfinnsden större delen i småföretag. Företag med färre än 200 anställda ökade antaletsysselsatta med 177 000, eller . Storföretagens sysselsättningsökning varlångsammare, . har ökat i . Ar 1985startades det i 18 000 nya företag och drygt 25 000. Detta geren nyetableringsfrekvens - andelen företag av det totala företagsbeståndet - på7,. låg nyetableringsfrekvensen på 5,. Denna utveckling har gemensam med många andra länder. Nyföretagandethar haft en uppgång i nästan samt industriländer under det senaste decenniet.Sverige ligger dock på en väsentiigt lägre nivå än t.ex. som har ennyetableringsfrekvens på och som har . Ökningenav nyföretagandet i har varit kraftigare i vissa näringsgrenar än iandra. Det är främst tjänstenäringama som ökat. Det startas flerföretag inom denna näring än det gjordes . Även antalet nya företag inombyggbranschen har ökat kraftigt, , alltmedannyetableringen av tillverkande företag gått framåt med . Nyetableradeföretag är i regel mycket små. Hälften av företagen som startades under år 1989hade under det första verksamhetsåret en omsättning på mindre än 300 000kronor. av nyetableringarna kommer upp i en omsättning över 1 miljonkronor. av de företag som startades var aktiebolag och en tredjedelenskilda näringsidkare. Nyföretagama väljer i allt högre grad aktiebolagsformen. Kvinnorleder ungefår av men andelen kvinnor som leder nya förefegär något högre, . Det är vanligare att kvinnor startar sina företag inom tjänstenäringamaän inom industrin. De 25 000 företag som skapadesunder sysselsatte 47 000 per soner, varav 28 0(X) på heltid. Det kan dock konstateras att de svenska nystartade företagen inte växer lika fort som de nystartade företogen i andra länder i . Om denna trend kan brytas och de minsta svenska företa- 7 gen börjar växa, skulledet få mycket positiva effekter för landet. Nyföretagandethar således uppvisat en positiv ti-end för . Men antalet konkurser harockså ökat. Detta är till väsenUig del en naturiig konsekvens av det ökade nyföretagandetoch konjunkturiäget. En given del av en effektiv, konkurrensinriktad ekonomi äratt många nya företag etableras, men också att ett antal får avvecklas på gmndav att de är ineffektiva eller att deras produkter och tjänster inte ärefterfrågade. Avstörsta vikt för ekonomiska utveckling under 1990-taIet blir att små-och nyföretagandet får en renässans. Det är i dessa företag som de nya möjlighetemaoch de nya jobben finns. Det är nyföretagandet som måste bli ekonominsspjutspets mot framtiden. Enekonomisk politik som främjar företagande främjar hela landets utveckling. Godafömtsättningar för småföretagen är avgörande för att motverka arbetslöshet ochsäkra välfärden. Dennya småföretagspolitiken skall ha följande huvudsakliga innehåll: - förbättrad rättssäkerhet bl.a. genom attäganderätten och näringsfriheten skrivs in i gmndlagen - en effektiv konkurrens skapas i privat ochoffentlig verksamhet - en effektiv riskkapitalmarknad för småföretagskapas - lagar och andra regler på olika områden förenklasoch tas om möjligt bort - nyetablering och Europakontakter underlättas Skälenför regeringens bedömning 3.1 Inledning Denlåga tillväxttakten i den svenska ekonomin fordrar en omprövning av denlångsiktiga ekonomiska politiken. Nya och mer framgångsrika vägar måste nuprövas. Därför läggs nu bl.a. småföretagspolitiken om. Denhittillsvarande politiken har försummat utvecklingsmöjligheterna hos de mindreoch medelstora företagen. Därigenom har tillväxtkraften försvagats och möjlighetemaatt öka sysselsättningen inom den privata sektom har successivt blivit alltsämre. Detär av avgörande betydelse för ekonomiska utveckling under 1990-taletatt små- och nyföretagandet får en renässans. Det måste skapas en ökadförståelse för och en positiv gmndsyn på företagandet. Det är i småföretagensom de nya möjlighetema och de nya jobben finns. Det är nyföretagandet sommåste bli ekonomins spjutspets mot framtiden. Föratt marknadsekonomin skall fungera krävs livskraftiga små och medelstoraföretag. Utvecklingskraften och mångfalden hos småföretag är oerhört viktig föratt bl.a. skapa och vidmakthålla en sund konkurrens i svensk ekonomi. Privatföretagsamhet är en fömtsättning for marknadsekonomi. Privat ägande och därmedprivat sparande är omistliga fömtsättningar för ett fritt näringsliv och därmedför framgångsrika företag. Därför måste den ekonomiska politiken inriktas påatt göra enskilt sparande lönsamt och attraktivt. Stora gmpper uppfattar detsom klart positivt att kunna driva ett eget Prop. 1991/92:51 företag. Stmkturellaförändringar inom näringslivet med bl.a. en växande tjänsteproduktion ochteknologiska framsteg inom det administrativa området har möjliggjort enpositiv utveckling av småföretagssektom. Potentialen i denna utveckling hardock inte utnyttjats till fullo i . Denhittillsvarande politiken med en hög beskattning, en dåligt fungeranderiskkapitalmarknad, ett komplicerat regelverk och statiig branschpolitik måstebrytas. Detgmndläggande i småföretagspolitiken bör i stället vara att skapa goda generellafömtsättningama för nyetableringar och tillväxt i småföretag. De generella fömtsättningamabör vara så utformade att de ger medborgama goda möjligheter att skapa ochbygga upp företag. Men samhället skall däremot i princip inte försöka påverkade enskilda företagens eller branschemas utveckling. Förföretagama är skyddet av äganderätten och näringsfriheten av fundamentalbetydelse. Skyddet bör därför skrivas in i gmndlagen. Verksamheti liten skala - i form av småföretag - kan ofta vara en lämplig form för vissaav de tjänster som faller inom den offentiiga sektoms ram. Uppgifter sominte är av myndighetskaraktär bör i större utsträckning utföras av friståendeentreprenörer och upphandlas i fri konkurrens. En vidgning av företagensverksamhetsfält på detta sätt inom sektorer där drift i mindre skala är denmest lämpliga, ökar den totala effektiviteten i ekonomin. Avstörsta vikt är också att skärpa konkurrenslagstiftningen för att minska tendensernatill konkurrensbegränsningar och marknadsdominans och därmed skapa utrymme förflera aktörer på resp. marknad i form av nyetableringar av mindre företag. Regelgivningenskall beakta de små företagens situation och reglema måste utformas på ettsådant sätt att de lätt kan hanteras av småföretagen. En fortsatt avregleringoch regelförenkling för de mindre företagen är nödvändig. Skattersom i stor utsträckning påverkar småföretagandet sänks för att stimulera tillökad tillväxt och en utveckling av sunda familjeföretag. Således tas bl.a.förmögenhetsskatten på arbetande kapital bort och arvsskatten lindras. En effektiv riskkapitalmarknad för småföretagbör successivt byggas upp genom generellt inriktade åtgärder. Medelavsätts också i fortsättningen för utbildning och rådgivning till ny-företagaresamt för att utveckla småföretagens Europakontakter. Särskild uppmärksamhetägnas kvinnliga företagare. Vissa riktade insatser reduceras ochbranschanknutna stöd avvecklas. 3.2 En fri ekonomi Prop. Statenskall inte styra utvecklingen i enskilda företag eller branscher. Uppgiften förstaten är att ange de ramar och regler som behövs för att få till stånd eneffektiv marknadsekonomi. En väl utformad lagstiftning stärker marknadsekonominoch ger reella möjligheter för företagen att utvecklas så fritt som möjligt. Igmndlagen har inskrivits vissa fundamentala rättigheter. Skyddet föräganderätten och näringsfriheten i den svenska regeringsformen är emellertidrelativt svagt jämfört med andra länder i . Detta förhållande börändras. Frihetenatt starta och driva företag är en nödvändig fömtsättning för en fungerandemarknadsekonomi. Därför måste näringfrihet råda och olika former av etableringskontrollavvisas. Deinskränkningar som kan tolereras i rätten att starta och driva ett företagmåste gmndas på mycket tungt vägande skäl, såsom hänsyn till andra människorsliv, hälsa och egendom. Enmarknadsekonomi fömtsätter fria marknader. Ingrepp i prissättningen förstörmarknademas funktion. Effektiv konkurrens måste råda inom näringslivet.Konkurrensbegränsningar måste motverkas. Även inom den offentliga sektom finnsdet möjligheter att öka konkurrensen och låta delar av tjänsteproduktionenutföras av enskilda företag. Det är viktigt att inom den offentliga sektom istörsta möjliga utsträckning skilja mellan beställar-och utförarfunktion. Föratt skärpa konkurrensen inom handeln och därigenom främja en lämpligsamhällsutveckling är fri etableringsrätt för butiker nödvändig. Med stöd avmotivuttalanden till (PBL) och genom sin markpolitik kan kommunemastyra handelns etableringar. Sådana inslag i den kommunala planeringen och tillståndsgivningenverkar hämmande på konkurrensen. Enligt regeringens uppfattning måstekommunemas detaljstyming av handeln upphöra. PBL bör därför ändras så att detuttryckligen framgår att näringsfrihet och en effektiv konkurrens skall främjasvid prövning av frågor enligt PBL. Med denna ändring vill regeringen göra klartatt intresset av effektiv konkurrens väger avsevärt tyngre än de intressen somkan föranleda olika former av etableringskontroll. Statensägande bör begränsas till områden och funktioner där marknaden inte självförmår skapa de bästa fömtsättningama för en fungerande samhällsekonomi. Dettainnebär att staten endast i undantagsfall och då med bestamda motiv bör uppträdasom ägare av verksamheter som har kommersiella fömtsättningar. Kommunema börinte subventionera lokala krisföretag eller ha affärsdrivande verksamhetutanför det egna ansvarsområdet. Löntagarfondemasverksamhet leder till en ökad statiig inblandning i näringslivet och kandärför inte accepteras. Regeringen har lagt fram förslag (prop.1991/92:36) om att löntagarfondema skall avvecklas. Småföretagensuppgiftslämnande för statistik och andra ändamål bör begränsas. 3.3 Sänkt skattetryck Prop. Skattetrycketär högt i . Det gäller inte minst småföretagen. Det är av gmndläggandebetydelse att minska kapitalbeskattningen. har den högstaförmögenhetsbeskattningen bland OECD-ländema. För många mindre företag ärförmögenhetsskatten ett stort problem, eftersom de dräneras på pengar som tasut för att ägaren skall kunna betala den icke avdragsgilla förmögenhetsskatten. Sverigesintemationellt sett mycket höga arvs- och gåvobeskattning skapar problem isamband med generationsskiften och leder ofta till utförsäljning avfamiljeföretag. Skatten har därför mycket skadliga effekter, eftersom en av demest betydelsefulla drivkraftema för många småföretagare är att kunnaöverlämna ett företag till nästa generation. De utförsäljningar som skattenleder till innebär i många fall att tillväxtkraften avtar. I vissa fall blir utvecklingeni företaget negativ efter ett övertagande. Skattesänkningarbör genomföras för att stimulera sparande och förbättra riskkapitalförsörjningentill småföretag. Desociala avgiftema är relativt sett mer betungande för småföretagen eftersomdessa är arbetsintensiva. Avgiftema motverkar syssättningsexpan-sion. Förslagom en sänkning av socialavgiftema till större delar av inland ochtill fler verksamheter än kommer senare att föreläggas . Regelverketsom styr relationen mellan å ena sidan enskilda företagare och å andra sidanmyndigheter i skattefrågor bör reformeras. Ettborttagande av förmögenhetskatten på arbetande kapital leder till att mångasmåföretag inte längre dräneras på vinstmedel som kan användas för att byggaupp det egna kapitalet i företaget.