prop · GF03162 · 1991-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1991/92:162 om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) m. m. Prop, 1991/92:162 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen läggs fram förslag till ändringar i tulltaxelagen (1987:1068, omtryckt1987:1186). Ändringama rör dels tullskyddet for viss vegetabilisk olja, delsen anpassning av texten i 22 kap. till de förslag som lagts fram i regeringensproposition /92:116 om ändringar i lagen (1977:306) om dryckesskatt. Enligt12 § lagen (1987; 1069) om tullfrihet m. m. får regeringen meddela föreskrifterom tullfrihet för varor som inte eller endast i ringa omfattning tillverkas iSverige. Regeringen får också i enskilda fall besluta om dylik tullfrihet. Ipropositionen föreslås en liberalisering så att tullfrihet kan medges i vissafall även om tillverkningen i landet inte kan anses som ringa. Ändringamaföreslås träda i kraft den . 1 1991/92. Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) Härigenom föreskrivs att 15 kap. samt 22 kap. lulltaxelagen (1987:1068)' skall ha följande lydelse. Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samtspaltningsprodukter av sådana fetter och oljor; beredda ätbara fetter; animaliskaoch vegetabiliska växer Dettakapitel omfattar inte: a. svinfett och fjäderfäfett enligt nr 02.09; b. kakaosmör (fett eller olja) (nr 18.04); c. ätbara beredningar som innehåller mer än 15viktprocent av produkter enligt nr 04.05 (i allmänhet 21 kap.); d. grevar (nr 23.01) samt återstoder enligt nr23.0423.06; e. isolerade fettsyror, beredda växer, medikamenter,färger, läcker, tvål och såpa, parfymeringsmedel, kosmetiska preparat och toalettmedel, sulfonerade oljor och andra varor enligt sjätte avd.; f faktis framställd av oljor (nr 40.02). 2.Nr 15.09 skallinte tillämpas för oljor som erhållits ur genom extraktion med lösningsmedel(nr 15.10). 3.Nr 15.18omfattar inte fetter och oljor som enbart denaturerats; sådana produkter skallklassificeras enligt samma nummer som motsvarande odenaturerade fetter ocholjor. "Soapstocks",bottensatser och avslemningsåterstoder erhållna vid rening av oljor samt stearinbeck,glycerolbeck och ullfettbeck skall klassificeras enligt nr 15.22. 15.1 Ister; annat svinfett och Qäderfäfett,utsmälta, även utpressade eller extraherade med lösningsmedel .... fri 15.2 Fetter av nötkreatur, andra oxdjur,får eller getter, råa eller utsmälta, även utpressade eller extraherade medlösningsmedel .......... .............. fri 15.3 Solarstearin, isterolja, oleostearin,oleomargarin och talgolja, inte emulgerade, blandade eller på annat sätt beredda ........................................................ .............. fri 15.04 Fetter och oljor av fisk eller havsdäggdjursamt fraktio ner av sådana fetter eller oljor, även raflTinerade men inte kemiskt modifierade .............................. fri 15.5 Ullfett och fettartade ämnenerhållna ur ullfett (inbegripet lanolin) fri 15.6 Andra animaliska fetter och oljorsamt fraktioner av sådana fetter eller oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifierade .................................... fri 15.07 Sojabönolja och fraktioner av denna olja, ävenraflTine rade men inte kemiskt modifierade: A. oraflfinerad olja, även avslemmad .......... fri B. andra slag: 1. avsedda att användas uteslutande för tekniskt Lagen omtryckt 1987:1186. 2.andra: Prop. a. fastafraktioner ....................... I7%\ b. andraprodukter ...................... 15.08 Jordnötsoljaoch fraktioner av denna olja, även raflTine rade men inte kemiskt modifierade: A. oraflfineradolja ............................... fri B. andraslag: 1. avseddaatt användas uteslutande för tekniskt 2. andra: a. fastafraktioner ....................... ......... b. andraprodukter ...................... ......... 15.09 Olivoljaoch fraktioner av denna olja, även raflTinerade men inte kemiskt modifierade: A. jungfmolja fri B. andraslag: 1. avsedddaatt användas uteslutande för tekniskt 2. andra: a. fastafraktioner ....................... b. andraprodukter ...................... 15.10 Andraoljor erhållna enbart ur samt fraktioner av sådana oljor, även raflTinerade men inte kemiskt modifierade, inbegripet blandningar av dessa oljor el ler fraktioner med oljor eller fraktioner enligt nr 15.09: A. oraflTineradeoljor, även blandade med jungfmolja fri B. andraslag: 1. avseddaatt användas uteslutande för tekniskt 2. andra: a. fastafraktioner ....................... ......... b. andraprodukter ...................... ......... 15.11 Palmoljaoch fraktioner av denna olja, även raflTinera de men inte kemiskt modifierade: A. oraflTineradolja .............................. ........... fri B. andraslag: 1. avseddaatt användas uteslutande för tekniskt 2. andra: a. fastafraktioner ....................... b. andraprodukter ...................... 15.12 Solrosolja,saflorolja och bomullsfröolja samt fraktio ner av dessa oljor, även raflTinerade men inte kemiskt modifierade: A................................................... solrosoljaoch saflFlorolja, oraflTinerade; bomullsfrö olja, oraflfinerad, även befriad från gossypol fri B. andraslag: 1. avseddaatt användas uteslutande för tekniskt 2. andra: a. fastafraktioner ....................... b. andraprodukter ...................... 15.13 Kokosolja,palmkärnolja och babassuolja samt fraktio ner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt A. oraffineradeoljor ............................ fri Prop. B. andraslag: 1. avseddaatt användas uteslutande för tekniskt 2. andra: a. fastafraktioner ....................... b. andraprodukter ...................... 15.14 Rapsolja,rybsolja och senapsolja samt fraktioner av dessa oljor, även raffinerade men inte kemiskt modifi erade: A. oraflfineradeoljor ........................... fri B. andraslag: 1. avseddaatt användas uteslutande för tekniskt 2. andra: a. fastafraktioner ....................... ......... b. andraprodukter ...................... 15.15 Andravegetabiliska fetter och feta oljor (inbegripet jojobaolja) samt fraktioner av sådana fetter,eller oljor, även raflfinerade men inte kemiskt modifierade: A................................................... linolja,krotonolja, oiticicaolja, ricinolja, tobaksfrö- olja, tungolja och jojobaolja samt fraktioner av des sa oljor .......................................... ........... fri B. andraslag: 1.oraflfinerade fetter ocholjor ......... fri a............................................. avseddaatt användas uteslutande för tek niskt bmk ............................... b. andra: a.fasta fraktioner...................... ......... p.andra produkter .................... ......... 15.16 Animaliskaoch vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådan fetter eller oljor, som helt eller delvis hydrerats, omförestrats (även internt) eller elaidiniserats, även raflTinerade men inte vidare bear betade: A. produktermed karaktär av konstgjorda växer ... 5, B. andraslag: 1. avseddaatt användas uteslutande för tekniskt bruk: a............................................. linolja,krotonolja, oiticicaolja, ricinolja, to- baksfröolja, tungolja och jojobaolja samt fraktioner av dessa oljor.............. fri b. andra .................................... 2. andra.......................................... 15.17 Margarin;ätbara blandningar och beredningar av ani maliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, andra än ätbara fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor enligt nr 15.16: A. margarini fast form och annat berett ätbart fett .. B. flytandefettemulsioner .................... ........... fri c.andra slag: Prop. 1. avseddaatt användas uteslutande för tekniskt 2. andra......................................... 15.18 Animaliskaoch vegetabiliska fetter och oljor samt fraktioner av sådana fetter eller oljor, kokta, oxidera de, dehydratiserade, faktiserade, blåsta, polymerisera- de genom upphettning i vakuum eller i inert gas eller på annat sätt kemiskt modifierade, med undantag av produkter enligt nr 15.16; oätliga blandningar eller be redningar av animaliska eller vegetabiliska fetter eller oljor eller av fraktioner av olika fetter eller oljor enligt detta kapitel, inte nämnda eller inbegripna någon an nanstans: A........................................... linolja(inbegripet linoxyn), tungolja, oiticicaolja och ricinolja samt fraktioner av dessa oljor, kemiskt modifierade; blandningar som huvudsakligen be står av linolja, tungolja, krotonolja, oiticicaolja, ri cinolja eller tobaksfröolja eller av fraktioner av des sa oljor, även kemiskt modifierade 3:- B................................................... andraoätliga blandningar som består av raflTinerade produkter enligt nr 15.07-15.16........... C. andraslag....................................... fri 15.19 Tekniskaenbasiska fettsyror; sura oljor från raffine ring; tekniska fettalkoholer: A................................................... tekniskaenbasiska fettsyror samt sura oljor från raflfinering....................................... fri B. tekniskafettalkoholer: 1. produktermed karaktär av konstgjorda växer . 2. andra.......................................... 15.20 Glycerol(glycerin), även ren; glycerölvatten och glyce- 15.21Vegetabiliska växer (andra än triglycerider),bivax, andra insektsvaxer samt spermaceti (valrav), även raffinerade ellerfärgade fri 15.22Degras; återstoder frånbearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliskaeller vegetabiliska växer fri Drycker, sprit och ättika 1.Detta kapitel omfattar inte: a. produkterenligt detta kapitel (andra än sådana enligt nr 22.09) som har beretts for att användas for matlagningsändamål och därigenom blivit olämpliga som drycker (i allmänhet nr 21.03); b. havsvatten(nr 25.01); c. destilleratvatten, ledningsformågevatten och vatten av motsvarande ren hetsgrad (nr 28.51); d. utspäddättiksyra som innehållermer än 10 viktprocent ättiksyra (nr 29.15); e. medikamenterenligt nr 30.03 och 30.04; parfymeringsmedel och toalettmedel (33 kap.). ■Lydelse enligt prop. 1991/92:116. 2.Vid tillämpningav detta kapitel och av 20 och 21 kap. gäller att alkoholhalten Prop, 1991/92:162 uttryckt i volymprocent skall bestämmas vid en temperatur av -l-20°C. 3.Med alkoholfriadrycker i nr 22.02 förstås sådana drycker som har en alkoholhalt av högst 0,5volymprocent. Alkoholhahiga drycker klassificeras enligt nr 22.03 22.06 eller22.08, alltefter beskaffenheten. 22.01 Vatten,inbegripet naturligt eller konstgjort vatten samt kolsyrat vatten, utan tillsats av socker eller annatsötningsmedel eller av aromämne; is och snö ,. 22.02 Vatten,inbegripet mineralvatten och kolsyrat vatten, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel eller av aromämne, samt andra alkoholfria drycker, med un dantag av frakt- och bärsaft samt köksväxtsaft enligt nr 20.09: A............................................. maltdryckermed en alkoholhalt av högst 0,5 vo lymprocent ............................. 1001 10:- B. andraslag....................................... fri A. överstigande0,5 men inte 2,25 volymprocent (lättöl).................................... 1001 10:- B............................................. överstigande2,25 men inte 3,5 volympro cent (öl) .................................. 1001 12:- C. överstigande3,5 volymprocent (starköl) ... 1001 14:- 22.04 Vinav färska dmvor, inbegripet vin som gjorts starka re genom tillsats av alkohol; dravmust, annan än sådan enligt nr 20.09: A............................................. dmvmusti jäsning samt dmvmust vars jäsning har avbratits på annat sätt än genom tillsats av alkohol ............................................... 1001 10:- B. andraslag: 1. musserandevin, med en alkoholhalt: a. överstigande0,5 men inte 2,25 volymprocent fri b. överstigande2,25 volymprocent 1001 40: 2. annatvin samt dmvmust vars jäsning har för hindrats eller avbratits genom tillsats av alko hol, med en alkoholhalt: a. överstigande0,5 men inte 2,25 volymproceiit fri b. överstigande2,25 men inte 15 volymprocent: a.på kärl rymmande högst .. 1001 15: P.på andra käri ................. 100 1 7:- c. överstigande15 volymprocent: a.på kärl rymmande högst ..1001 40:- P.på andra käri ................. 1001 30:- 22.05 Vermutoch annat vin av färska dmvor, smaksatt med växter eller aromatiska ämnen: A.överstigande 0,5 men inte 2,25 volymprocent .... fri B. överstigande2,25 men inte 15 volymprocent: Prop. 1.på kärl rymmande högst .. 100I 15: 2.på andra käri ........................ 100I 7:- C. överstigande15 volymprocent: 1.på kärl rymmande högst .. 1001 40: 2.på andra käri ........................ 1001 30:- 22.06 Andrajästa drycker, t. ex. äppelvin (cider), päronvin och mjöd; blandningar av jästa drycker samt bland ningar av jästa drycker och alkoholfria drycker, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: A. musserande,andra än äppel- och päronvin, med en alkoholhalt: 1.överstigande 0,5 men inte 2,25volymprocent . 2.överstigande 2,25 volymprocent. B. andraslag, med en alkoholhalt: 1.överstigande 0,5 men inte 2,25volymprocent . 2.överstigande 2,25 men inte 15volymprocent: a. påkärl rymmande högst .. 100 1 25: b. påandra käri.............. ;........... 1001 10:- 3. överstigande15 volymprocent: a. påkärl rymmande högst .. 100 1 40: b. påandra käri ......................... 1001 50:- 22.07 Odenatureradetylalkohol med en alkoholhalt av minst 80 volymprocent; etylalkohol och annan sprit, denatu- rerade, oavsett alkoholhalt: A................................................... avseddaatt användas uteslutande för kemisk om vandling ........................................ fri B. andra .......................................... .......... 22.08 Odenatureradetylalkohol med en alkoholhalt av mind re än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdryc ker; sammansatta alkoholhaltiga beredningar av såda na slag som används för framställning av drycker: A. dryckermed en alkoholhalt överstigande 0,5 men inte2,25 volymprocent ................... fri B. andraslag: 1.likör, bitter och liknandedrycker 100 I 92:50 2.andra drycker, inbegripet spritoch odenaturerad etylalkohol med en alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent: a. påkärl rymmande högst : a.whisky; brännvin, okryddat eller kryddat; vodka;gin och genever..... 1001 40:- p.andra slag .................... 1001 67:50 b. påandra kärl: a.whisky; brännvin, okryddat eller kryddat; vodka; gin och genever... 1001 av 50volymprocentalkoholhakvid-l-20°C 15:- Prop. 1991/92: 162 p.andra slag ................. 1001 av 50volymprocent alkoholhalt vid -I- 17:50 3.sammansatta alkoholhaltiga beredningar av sådana slag som används förframställning av Anm.För spritdrycker, vin eller starköl; som införs i den ordning som anges i 18 §3, 4, 6 eller 7 lagen (1977:293) om handel med drycker, utgår, om tullfrihetinte åtnjuts, tull med följande belopp per liter: Spritdryckerenligt tulltaxenr 22.08 .............. 210:- meden alkoholhah överstigande 15 volymprocent 65:- med en alkoholhalt överstigande 7 men inte 15 vo lymprocent ..................................... 32:- meden alkoholhalt om högst 7 volymprocent 16:- Tullsatssom anges ovan tillämpas även när tullskyldighet föreligger enligt 81 eller 82§ tullagen (1987:1065). Dennalag träder i kraft . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1987:1069) om tullfrihet m. m. Härigenomföreskrivs att 12 § lagen (1987:1069)' om tullfrihet m.m. skall ha följandelydelse. Regeringenfår meddela föreskrifter om tullfrihet för varor som inte eller endast i ringaomfattning tillverkas inom landet. Föreskriftema får meddelas för högst fyraår i sänder. Regeringenfår i enskilda fall besluta om tullfrihet för varor som inte eller endast iringa omfattning tillverkas inom landet. Om särskilda skäl foreligger får regeringen meddela foreskrifter om tullfrihetenligt första stycket eller i enskilda fall besluta om tullfrihet enligt andrastycket for varor som tillverkas inom landet även om tillverkningen inte äratt anse som ringa. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1989:988. ■"p-'- Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , , P. , Proposition om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) m.m. Detnuvarande tullskyddet för vegetabiliska oljor infördes . Tullsatsen på raflfineradvegetabilisk olja är vanligen medan en sådan olja med tillsats av vitaminerär tullfri. Denna regim bibehölls i tulltaxelagen (1987:1068, omtryckt 1987:1186 och ändrad senast 1991:1526). Företrädare för näringslivet har påtalatatt det nuvarande tullskyddet således kan kringgås genom en tillsats avvitaminer till den vegetabiliska oljan. Jag ämnar i det följande behandlafrågan om tullskyddet för vegetabiliska oljor av aktuellt slag. Regeringenhar i propositionen 1991/92:116 om ändringar i lagen (1977:306) om dryckesskattföreslagit en ändring av 22 kap. tulltaxelagen. Mot denna bakgmnd har jagfunnit det lämpligt att göra anpassningar i 22 kap. till den systematik somföreslås i nämnda proposition. Regeringenfår med stöd av 12 § lagen (1987:1069) om tullfrihet m. m. meddela föreskrifterom tullfrihet för varor som inte eller endast i ringa omfattning tillverkasinom landet. Föreskrifterna får meddelas för högst i sänder. Regeringenfår också i enskilda fall besluta om tullfrihet för varor som inte eller endasti ringa omfattning tillverkas i . Företrädare för näringslivet harföreslagit en viss liberalisering av det svenska tullsuspensionssystemet. Jagämnar i det följande ta upp frågan om utvidgning av tullfriheten i dessa fall. 2.1 Tullskyddet för vegetabiliska oljor m. m. Mittförslag: Tullskyddet för raflfinerad vegetabilisk olja utvidgas så att det ävenomfattar sådan olja med tillsats av vitaminer. Vidare ändras vissatulltaxenummer i 22 kap. tulltaxelagen så att alkoholhalten endast anges ivolymprocent. Skälenför mitt förslag: Rafllnerad vegetabilisk olja är hänföriig till tull- Prop.1991/92:162 taxenummer15.0715.15 i tulltaxelagen. Tullsatsen är vanligen om oljanär avsedd för annat än tekniskt bmk. Har vitaminer tillförts oljan hänförsden i stället som regel till tulltaxenummer 15.17 C. där tullfrihet Sydsvenskahandelskammaren har i skrivelse påtalat förhållandet ochhävdat att konkurrensen härigenom snedvrids. Att tillsätta vitaminer till envegetabilisk olja är relativt enkelt och billigt. Dessutom är det ofta ettönskemål från kunder inom livsmedelsindustrin att oljan innehåller vitaminer. har efter hörande av generaltullstyrelsen och kommerskollegiumyttrat sig i frågan . Enligt jord-bmksverket torde entillsats av vitaminer till vegetabilisk olja endast medföra en obetydligfördyring på något eller några ören per kg och är tekniskt sett ett enkeltblandningsförfarande. Trots att det enligt jord-braksverkets bedömning ännuinte förekommit någon import i större omfattning av vegetabiliska oljor medtillsats av vitaminer, bedöms tullfriheten utgöra ett högst reellt hot motinhemsk oljeindustri. är av uppfattningen att tulltaxelagen börändras så att större enhetlighet uppnås om det är förenligt med gällandesvenska åtaganden inom ramen för den s.k. Umguay-mndan. För att inte onödigtvistullbelasta vissa varor som har importerats tullfritt har jordbmksverketinkommit med ett förslag till en ny uppdelning av tulltaxenummer 15.17 itulltaxelagen. Sverigehar inte bundit tullsatsen för det aktuella tulltaxenumret inom ramen för detallmänna tull- och handelsavtalet (the General on Tariffs and Trade,). Dock har i likhet med övriga deltagare gjort ett s. k. frysningsåtagandepå jordbmksområdet. Detta innebär att några höjningar av gränsskyddet inteskall göras under pågående Umguay-randa. Dock är GATT-legala åtgärdergodtagbara, dvs. en omförhandling enligt artikel XXVIII ärmöjlig för en bunden tullsats. Enligt det ännu inte antagna förslaget tillslutuppgörelse i Umguay-mndan skall på jordbmksområdetsamtliga obundna tullar bindas. Basnivå skall vara utgående tullar i september1986. Motbakgmnd av det reella hot mot svensk oljeindustri som den rådande svenskatullregimen bedöms vara, och eftersom det knappast kan ha varit avsikten atttullskyddet skulle kunna kringgås genom en enkel vitamintillsats, förordar jagefter samråd med chefen för jordbmksdepartementet att jordbruksverkets förslag tilländring i tulltaxelagen för vegetabilisk olja innehållande vitaminer börgenomföras. Vare sig vårt frysningsåtagande i eller förslaget tillslutuppgörelse i Uraguay-mndan bör enligt min mening tolkas så att haravstått från möjligheten att, i ett mycket specieUt fall som detta, höjagränsskyddet för ett vamslag där tullsatsen är obunden. En annan tolkningmedför en längre gående förpliktelse för obundna varaslag än för bundna vamslag,där en höjning är möjlig efter en genomförd omförhandling enligt artikel XXVIII. Ändringsförslageni 22 kap. tulltaxelagen innebär i princip en anpass ning till förslagen i propositionen 1991/92:116 om ändringar i lagen II (1977:306)om dryckesskatt, där det föreslås att dryckesskatten i fortsätt- Prop.1991/92:162 ningen endast ska beräknas på dryckens alkoholhalt uttryckt ivolymprocent. På motsvarande sätt föreslår jag att ändringar görs i 22 kap.tulltaxelagen så att indelningen i olika klasser enbart baseras påvolymprocent. 2.2 Tullfrihet för varor som inte eller endast i ringaomfattning tillverkas i Mittförslag: Möjligheterna att medge tullfrihet enligt 12 § lagen (1987:1069) omtullfrihet m. m. utvidgas så att tullfrihet kan medges även om den inhemskatillverkningen inte kan anses som ringa, om särskilda skäl föreligger. Skälenför mitt förslag: Enligt 12 § lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. fårregeringen meddela föreskrifter om tullfrihet för varor som inte eller endast iringa omfattning tillverkas i landet. Regeringen får också i enskilda fallbesluta om dylik tullfrihet. Kemikontorethar föreslagit att det svenska tullsuspensionssystemet skall liberaliseras såatt tullfrihet kan medges när en vara importeras av en svensk ensamtillverkare. Kommerskollegiumhar efter remiss yttrat sig i frågan den 10 febmari 1992.1 sitt yttrandeframhåller kollegiet att vid ett EG-medlemskap måste tillämpa dengemensamma tullregimen inom EG. Tullsuspensionssystemet inom EG liknar i sina gmndläggandedrag det svenska. Huvudkriteriet för tullfrihet är att konkurrerandetillverkning inte förekommer internt. Inom EG är suspensionema starkt koncentreradetill olika insatsvaror, t.ex. inom kemi- och plastområdet. Suspensionerna inomEG beviljas för tre, sex eller i taget. Förlängningar är dockvanliga. I ges ofta tullsuspension även för färdigvaror, såsom maskineroch apparater. Detta förekommer normalt inte i EGs system. Vidare saknar EGmotsvarighet till det svenska in casu-institutet, dvs. att regeringen medgertullfrihet i enskilda fall. En annan särskiljande punkt är sådana fall därkonkurrerande tillverkning förekommer inom landet resp. gemenskapen. 1 EGssystem är tullnedsättning eller tullbefrielse möjlig, om tillverkningen inomgemenskapen är otillräcklig för att täcka behovet. Det är inte ovanligt att tullnedsättningeneller tullbefrielsen ges i former av en tullkontingent. Kollegiet anför att det ioch för sig finns skäl som kan anföras för en fullständig EG-anpassning redan i dessa sammanhang av tullsus- pensionssystem. Detta skulle dock innebära en avsevärd förändring av den gällande ordningen, vilket inte anses motiverat . Dock föreslår kollegiet en mer begränsad ändring för att möjliggöra tullfrihet i vissa speciella fall där flexibilitet också finns inom EGs system. Ett utvidgat bemyndigande för regeringen bör enligt kollegiet endast vara tillämpligt i undantagsfall och inte utgöra någon ny allmän tullfrihetsgrand. En typ av fall där sålunda tullfrihet enligt kollegiet inte borde vara utesluten i fort sättningen kan vara sådana ärenden där förekommande tillverkning avser 2 varorsom enbart är avsedda för internt bmk hos det tillverkande företa- Prop.1991/92:162 Det kan vara fråga omen mellanprodukt som kommer fram hos