prop · GF0312 · 1991-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1991/92:12 om vissayrkestrafikfrågor och om riksfärdtjänsten Regeringen föreslårriksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag UTregeringsprotokollet . På regeringens vägnar OddEngström Riksdagenhar med anledning av vad som föreslagits budgetproposition beslutatatt transportrådet skall avvecklas. arbetsupp gifter i frågaom yrkesmässig trafik skall huvudsakligen överföras till trafiksäkerhetsverket.Med anledning härav föreslås att transportrådet ersätts med trafiksäkerhetsverketi yrkestrafiklagen (1988:263) och lagen (1985:449) om rätt att driva visslinjetrafik. s.k. storstadsförhandlingen för har föreslagits en ändradutformning av huvudmannaskapet för den lokala och regionala kollektivtrafikeni innebärande att och kommun skallvara huvudman i länet. I propositionen läggs bl.a. fram ett förslag om enändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektivtrafik, som gördet möjligt att ansvaret för kollektivtrafiken kan organiseras så. Degrundläggande målen för riksfärdtjänsten bör ligga fast. Riksfärdtjänstenskall göra det möjligt för gravt handikappade att göra längre resor inom landettill normala kostnader. Samordnadeöverläggningar med kommunförbunden om en kommunali-sering av verksamheten böräga mm. En utgångspunkt för förhandlingarna bör vara att ett genomförande börske , då ett nytt, generellt utformat statsbidragssystemavses bli infört. Iavvaktan på resultatet av överläggningarna med kommunförbunden disponeras fr.o.m.1 januari 1992 anslaget för riksfärdtjänsten av en för verksamhetentillfälligt inrättad myndighet, styrelsen för riksfärdtjänst. Lag om ändring i yrkestrafiklagen (1988:263) Härigenomföreskrivs att 4 och 23 §§ yrkestrafiklagen (1988:263)' skall ha följandelydelse. Frågor omtrafiktillstånd prövas av i det län där sökanden är folkbokfördeller, om sökanden är en juridisk person, där företagets ledning finns.Frågor om tillstånd till linjetrafik som berör flera län skall dock prövas av transportrådet. Frågorom trafiktillstånd prövas av i det län där sökanden är folkbokfördeller, om sökanden är en juridisk person, där företagets ledning finns.Frågor om tillstånd till linjetrafik som berör flera län skall dock prövas avtrafiksäkerhetsverket. 23§ beslut enligt denna lag får överklagas hos kammarrätten, om inte något annat anges i andra stycket. Beslut om varning får dock inte överklagas. beslut ifrågor om beviljande av tillstånd till linjetrafik och om omprövning avtillstånd enligt 11 § får överklagas Yos transportrådet. besluti sådana frågor får överklagas hos regeringen. beslut ifrågor om beviljande av tillstånd till linjetrafik och om omprövning avtillstånd enligt 11 § får överklagas hos trafiksäkerhetsverket.Trafiksäkerhetsverkets beslut i sådana frågor får överklagas hos regeringen. Dennalag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1988:1499. 2 Senaste lydelse 1991:534 Lag om ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektivpersontrafik dels att i 1 och 1 a §§ordet "landstingskommun" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"landsting" i motsvarande form, delsatt 2, 3 och 5-7 §§ skall ha följande lydelse. Huvudman är landstingskommunen och kommunerna i länet gemensamt. I är landstingskommunen huvudman och i kommunen. Landstingskommunen och kommunerna i ett län kan dock överenskomma att antingen landstingskommunen eller kommunerna i länet skall vara huvudman. Huvudmanär och kommunerna i länet gemensamt. I ärlandstinget huvudman och i kommunen. ochkommunerna i ett län kan dock överenskomma att antingen ellerkommunerna i länet skall vara huvudman. / kan och kommunernaöverenskomma att och kommun skall vara huvudman. neha samtliga aktier i bolaget. 1 fråga om kommunalförbund gäller kommunalförbundslagen (1985:894) om inte annat följer av 4-7§§. Uppnås inte enighet i fråga om antalet ledamöter som medlem i kommunalförbund skall utse i förbundsfullmäktige gäller följande. I fall som avses i 2§första meningen handhas huvudmannens uppgifter av landstingskommunen och kommunernai kommunalförbund. Ar landstingskommunen och kommunerna i länet överens därom,får dock uppgifterna i stället handhas genom ett aktiebolag, som har bildatsför ändamålet. Landstingskommunen och kommunerna skall in- Ominte annat följer av 2 skall landstingskommunen utse hälften av ledamöterna och kommunerna i lä net tillsammans hälften. IMalmöhus län skall lands tingskommunen utse en tredjedel, kommun en tredjedel och övriga kommuner tillsammans en Huvudmarmens uppefterhandhas i kommunalförbund om inte ett landsting eller en kommun ensam är huvudman.Om de som är huvudman är överens därom, får dock uppgifterna i stället handhasgenom ett aktiebolag, som har bildats för ändamålet. De som är huvudman skallinneha samtliga aktier i bolaget. 1.Om inte annat följer av2 skall utse hälften av ledamöterna och kommunerna i länet tillsammanshälften. 2.I iän skall, ominte huvudmannens sammansättning har bestämts enligt 2 § andra stycket, landstingetutse en tredjedel, 'Senaste lydelse 1988:264. 2 Senaste lydelse 1985:895. tredjedel av antalet ledamöter. I skall landstingskommunen utse en fjärdedel, hälften och övriga kommuner tillsammans en fjärdedel av antalet ledamöter. kommun'en tredjedel och övriga kommuner tillsammans entredjedel av antalet ledamöter. I skall utse enfjärdedel, hälften och övriga kommuner tillsammans enfjärdedel av antalet ledamöter. Antalet ledamöter som annan kommun än Malmökommun eller skall utse bestäms av iförhållande till folkmängden i kommunerna vid ingången av det år då val avförbundsfullmäktige förrättas. Varje kommun skall dock utse minst en ledamot. Uppnås inte enighet i fråga om sättet att mellan medlemmarna i kommunalförbund fördela underskott i förbundsverksamheten gäller följande. Om inte annat följer av 2 eller 3 skall landstingskommunen täcka hälften av underskottet och kommu nerna i länet tillsammans återsto den. Omfattningen av varje kom muns skyldighet att tillhandahålla medel skall bestämmas i förhållande till det trafikarbete som har nedlagts i kommunen under verksamhets året. IMalmöhus län skall /a«d.s- tingskommunen och kom mun tillsammans täcka hälften.av underskottet. Omfattningen av landstingskommunens och kommu nens skyldighet att tillhandahålla medel skall bestämmas i förhållande till den andel av länets skatteunder lag som belöper på vardera för bundsmedlemmen. Motsvarande gäller i i fråga om landstingskommunen och . 3.1 och skallsamtliga kommuner i länet tillsammans täcka hälften av underskottet. Omfattningenav varje kommuns skyldighet att tillhandahålla medel skall bestämmas ienlighet med vad som föreskrivs il. Om inte annat följer av 2 eller 3 skall landstingettäcka hälften av underskottet och kommunerna i länet tillsanunans återstoden.Omfattningen av varje kommuns skyldighet att tillhandahålla medel slcall bestämmasi förhållande till det trafikarbete som har nedlagts i kommunen underverksamhetsåret. 2.1 skall ochGöteborgs kommun tillsammans täcka hälften av underskottet. Omfattningen avlandstingets och kommunens skyldighet att tillhandahålla medel skall bestämmasi förhållande till den andel av länets skatteunderlag som belöper på varderaförbundsmedlemmen. Motsvarande gäller i i fråga om landstingetoch kommun, orn inte huvudmannens sammansättning har bestämts enligt 2 §andra stycket. 3.1 skall samtliga kommuner ilänet tillsammans täcka hälften av underskottet. Omfattningen av' varjekommuns skyldighet "att tillhandahålla medel skall bestämmas i enlighetmed vad' som föreskrivs il. Motsvarande gäller för kommunerna i ,om inte huvudmannens sammansätt- ninghar bestämts enligt 2 § andra stycket. Föreliggersynnerliga skäl får regeringen efter framställning av landstingskommun,kommun som inte tillhör landstingskommun eller minst en tredjedel av dekommuner i visst län som tillhör landstingskommun meddela föreskrifter om begränsningav huvudmans skyldighet enligt 1 § första stycket och föreskriva eller isärskilt fall besluta om undantag från 5 eller 6 §. Beslut om undantag fårförenas med särskilda villkor. Omsynnerliga skäl föreligger, får regeringen efter framställning av ,kommun som inte tillhör eller minst en tredjedel av de kommuner ivisst län som tillhör landsting, vilka är huvudman, meddela föreskrifter ombegränsning av huvudmans skyldighet enligt 1 § första stycket och föreskrivaeller i särskilt fall besluta om undantag från 5 eller 6 §. Beslut om undantagfår förenas méd särskilda villkor. Dennalag träder i kraft den 1 januariT992. 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1985:449) om rätt att driva viss Härigenomföreskrivs att 2 och 8 §§ lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafikskall ha följande lydelse. 2§' Om det finns särskilda skäl, får Om det finns särskilda skäl, får transportrådet besluta att en trafik- trafiksäkerhetsverket besluta att en huvudman får utan tillstånd driva trafikhuvudman får utan tillstånd linjetrafik på bestämda linjer som driva linjetrafik på bestämda linjer sträcker sig från det län där huvud- som sträcker sig från det län där hu- mannaskapet gäller in i ett angrän- vudmannaskapet gäller in i ett an sande län. Transportrådetsbeslut enligt 2§ beslut en-fär överklagas hoskammarrätten. ligt 2§ får överklagas hos kammarrätten. Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1988:1502. Senaste lydelse 1988:1502. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . , ordförande, och statsråden , ,, , R. , , , , G. , ,, , , , , , Proposition om vissa yrkestrafikfrågor och om riksfärdtjänsten Regeringenföreslog budgetproposition (1990/91:100, bil. 8) att transportrådetskall avvecklas /92.1 propositionen drogs upp riktlinjer förhur rådets arbetsuppgifter skulle överföras på andra organ. Yrkestrafikfrågornaskulle enligt förslaget i huvudsak överföras till trafiksäkerhetsverket.Överläggningar skulle tas upp med kommunförbunden om överföring avhuvudmannaskapet för riksfärdtjänsten. Inriktningen skulle vara attverksamheten kommunaliseras /92. Propositionen föregicks aven utredning (K 1988:04) Översyn av transportrådets verksamhet, som avgettbetänkandet (SOU 1990:4) . (TU18, rskr. 176 och TU22, rskr.187) har såvitt nu är i fråga beslutat i enlighet med propositionen. Dennaproposition är en uppföljning av de nämnda riksdagsbesluten med förslag om delagändringar som behövs i anledning av transportrådets avveckling samt, ianledning av att förhandlingarna med kommunförbunden ännu inte har gett avsettresultat, med ett nytt förslag om hur riksfärdtjänsten under enövergångsperiod skall organiseras. Vidare läggs fram förslag om förändradsammansättning av trafikhuvudmannen i samt en viss smärre ändringi fråga om riksfärdtjänsten. Sominledningsvis nämnts har (TU18, rskr. 176) såvitt avser yrkestrafikfrågornabeslutat, i enlighet med budgetproposition, att de frågor som rörinrikes yrkestrafik skall överföras från transportrådet till trafiksäkerhetsverket.De lagar som berörs av transportrådets avveckling är yrkestrafiklagen(1988:263) och lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik.Malmöhusförhandlarna, och kommun harhos regeringen hemställt om ändring i lagen (1978:438) om huvudman- Prop.1991/92:12 naskap för viss kollektiv persontrafik (huvudmannalagen) såvittavser vem som skall vara huvudman i . Frågan är omnämnd i prop. (1990/91:87) Näringspolitik för tillväxt. Defrågor som nämnts nu har behandlats i departementspromemorian (Ds 1991:24)Författningsändringar i anledning av transportrådets avveckling och fortsatt avregleringav linjetrafiken med buss, m.m. En sammanfattning av promemorian samtpromemorians lagförslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1och 2. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet som bilaga 3. Ipromemorian har också behandlats frågan om en fortsatt avreglering av linjetrafiken med buss. Den frågan tas emellertid inte upp i detta samman hang. , ■ : ' Deninrikes yrkesmässiga trafiken regleras genom yrkestrafiklagen (1988:263) ochlagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik. Trafikhuvudmännensverksamhet bestäms som nämnts genom huvudmannalagen. Enligt1 § yrkestrafiklagen omfattar lagen sådan yrkesmässig trafik som innebär attpersonbilar, lastbilar, bussar, terrängmotorfordön eller traktorer med tillkoppladesläpfordon (traktortåg) jämte förare mot betalning ställs till allmänhetensförfogande för transport av persöner eller gods. Yrkesmässig trafik kan enligt2 § drivas som linjetrafik, taxitrafik, beställningstrafik med buss ellergodstrafik. Yrkesmässigtrafik får enligt 3 § yrkestrafiklagen bedrivas endast av den som hartrafiktillstånd. är enligt 4§ eller, i frågaom linjetrafik som berör flera län, transportrådet. Tillståndsprövningen avseratt så långt som möjligt garantera den personliga lämpligheten hos den somskall driva yrkesmässig trafik (se 3 §). I fråga om linjetrafik skall utöverlämplighetsprövningen även göras en skadlighetsprövning gentemot redanetablerad järnvägstrafik och sådan linjetrafik som trafikhuvudmannen bedriverenligt lagen om rätt att driva viss linjetrafik (8§). Tillstånd skall återkallasav tillståndsmyndigheten bl.a. vid allvarliga missförhållanden i denyrkesmässiga trafiken (15-18§§). Linjetrafiktillstånden kan som huvudregelomprövas om eller en trafikhuvudman begärdet. Tillståndsmyndighetensbeslut får enligt 23 § överklagas hos kammarrätten ominte frågan rör tillstånd till linjetrafik. beslut i sådana frå- i goröverklagas i stället hos transportrådet. Rådets beslut får överklagas hos Prop.1991/92:12 regeringen. Beslut om varning får inte överklagas. Regeringenfår enligt 23 § föreskriva eller i enskilda fall medge undantag från yrkestrafiklagen.Regeringen får också meddela ytterligare föreskrifter i de avseenden som angesi lagen och föreskrifter avseende yrkesmässig trafik till och från Sverigesamt i fråga om registrering av tillståndsinnehav m.m. Regeringen får överlåtade nämnda befogenheterna åt förvaltningsmyndigheter. Regeringenhar utnyttjat sin delegeringsrätt bl.a. genom att i 17 §yrkes-trafikförordningen (1988:1503) ge transportrådet befogenheter att meddelaföreskrifter om det yrkeskunnande som krävs för att få ett trafiktillstånd. Ivarje län skall det enligt 1 § huvudmannalagen finnas en trafikhuvudman somansvarar för den lokala och regionala linjetrafiken för persontransporter.Syftet är att främja en tillfredsställande trafikförsörjning. Vidare skall trafikhuvudmannenbl.a. enligt la§ ägna uppmärksamhet åt taxifrågorna i länet och verka för entillfredsställande taxiförsörjning. Huvudmanär enligt 2 § landstingskommunen och kommunerna i länet gemensamt. IStockholms län är landstingskommunen huvudman och i kommunen.Landstingskommunen och kommunerna i länet kan dock komma överens om attantingen landstingskommunen eller kommunerna i länet skall vara huvudman. Omlandstingskommunen och kommunerna gemensamt är huvudman, handhas huvudmannensuppgifter enligt 3§ av landstingskommunen och kommunerna i kommunalförbund. Omlandstingskommunen och kommunerna i länet är ense, får uppgifterna i ställethandhas genom ett aktiebolag, som har bildats för ändamålet. Samtliga aktiermåste innehas av landstingskommunen och kommunerna. Kommunalförbundslagen(1985:894) gäller för kommunalförbunden. 1 4-6§§ huvudmannalagen regleras dockhur vissa frågor skall lösas vid oenighet mellan dem som är trafikhuvudman,nämligen frågor om förbundsordning för kommunalförbund, ordförande iförbundets fullmäktige eller styrelse, antalet ledamöter som medlem ikommunalförbund skall utse i förbundets fullmäktige och sättet att mellanmedlemmarna i förbund fördela underskott i verksamheten. I fråga om Malmöhuslän finns i 5 - 6 §§ särskilda regler i fråga om förbundets fullmäktige och omfördelningen av underskott. Vidare får regeringen enligt 7 § om det föreliggersynnerliga skäl på framställning av en landstingskommun, en kommun som intetillhör landstingskommun eller minst en tredjedel av de kommuner i ett visstlän som tillhör landstingskommun meddela föreskrifter om begränsning avhuvudmannens skyldighet att ansvara för den lokala och regionala trafiken samtföreskriva eller i särskilt fall besluta om undantag från reglerna om antaletledamöter som medlem i kommunalförbund skall utse i förbundsfullmäktige ellerfrån reglerna om hur underskott skall fördelas. 1* 1991192. Lagenom rätt att driva viss liivjetrafik Enligt1 § lagen om rätt att driva viss linjetrafik får en trafikhuvudman inom detegna länet driva linjetrafik utan yrkestrafiktillstånd. Om det finns särskildaskäl får transportrådet besluta att trafikhuvudmannen också får driva linjetrafikpå bestämda sträckor från det egna länet in i ett angränsande län, 2§. Verkan av ett beslut om länsgränsöverskridandehuvudmannatrafik är enligt 4 § att redan meddelade linjetrafiktillstånd påsådana sträckor som omfattas av beslutet upphör , dåtrafikhuvudmannens trafikerings-rätt inträder. Huvudmannen är efter ansökanfrån tillståndshavaren skyldig att lösa in fordon och andra tillgångar somanvänds i den linjetrafik för vilken tillståndet upphör. Transportrådetsbeslut enligt 2 § får överklagas hos kammarrätten, 8§. 2.2 Överväganden och förslag i fråga om vissa yrkestrafikfrågor 2.2.1Yrkestraflklagen och lagen om rätt att driva viss linjetrafik Mittförslag: ersätts med trafiksäkerhetsverket i yrkestrafiklagenoch lagen om rätt att driva viss linjetrafik. skall som nämnts inledningsvis enligt beslut (TU18,rskr. 176) till följd av förslag budgetproposition övertatransportrådets roll i fråga om den inrikes yrkestrafiken utom vad avseransvaret för vissa kollektivtrafikfrågor. Yrkestrafiklagen och lagen om rättatt driva viss linjetrafik bör ändras i enlighet härmed. Mitt förslag:Landstinget och kommunerna i kan besluta att ochMalmö kommun ensamma skall vara trafikhuvudman i länet. Promemorians förslag:Landstingskommunen och kommun skall vara trafikhuvudman i länet. Remissyttrandena: Deflesta remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utanerinran. , kommun och hartillstyrkt förslaget under förutsättning att överenskommelse kan träffas medkommunerna i länet om finansiering av kollektivtrafiken. KommunförbundetMalmöhus har anfört att förslaget om ett förändrat huvudmannaskap är positivt,eftersom det trafikpolitiska ansvaret för kollektivtrafiken i länet samordnassamt att huvudmannaskapsförändringen också borde gagna en totallösningav kollektivtrafiken i . har bl.a. anfört att en samplaneringgivetvis måste skemellan kommunernas fysiska planering och trafikhuvudmannens trafik- Prop.1991/92:12 planering. Svalövskommun har anfört bl.a. följande. Kommunen, tillsammans med flera andra, känneren viss oro inför de föreslagna förändringarna, då de innebär ett 'visst hotatt kollektivtrafiken alltmer kommer att koncentreras till de störrebefolkningskoncentrationerna och de tyngre pendlarstråken. Trafikens betydelseäven i länets glesare bygder är mycket stor. Den hastighet varmed förändringendrivs igenom är olycklig. , och Ystads kommuner har förespråkat enlösning som omfattar hela . Vidare har Ystads kommun anfört att det i ettläge där av ekonomiska skäl inte längre vill svara för kommunövergripandeuppgifter och åtaganden inom landstingsområdet inte är rimligt att landstinget-jämte kommun - behåller det totala inflytandet över verksamheten medankommunerna fömtsätts som bidra till täckning av underskotten men heltförlorar inflytandet. Skälenför mitt förslag: Parterna i Malmöhusförhandlingarna har som nämnts inlednings'vishemställt om en sådan ändring i huvudmannalagen som gör det möjligt förMalmöhus läns landsting och kommun att genom ett gemensamtkommunalförbund vara huvudman för den lokala och regionala kollektivtrafiken iMalmöhus län. De flesta remissinstanserna är positiva till en sådanförändring. och kommun bl.a. har dock framhållit att det ären förutsättning för ändringen av huvudmannaskapet i länet att samtliga berördakommuner är överens om hur finansieringen av kollektivtrafiken skall ske. Enpreliminär överenskommelse har träffats mellan storstadsförhandlaren förMalmöregionen, och i frågan. Desom nu är trafikhuvudman i bör kunna besluta att ochMalmö kommun gemensamt skall få vara trafikhuvudman. Bestämmelseni 3 § om formerna för trafikhuvudmannens verksamhet är utformad efterförutsättningarna att landstingskommunen och kommunerna i länet tillsammans ärtrafikhuvudman. Den bör ändras så att det uttryckligen framgår att den gälleräven i andra fall där flera tillsammans är trafikhuvudman. Även 7 § som rörfrågor om undantag från vissa av lagens bestämmelser bör anpassas till ensådan situation. I5 och 6 §§ finns för särskilda regler om hur vid oenighet ledamöternai förbundsfullmäktige skall utses och om hur täckning av underskott iverksamheten skall ske. När möjligheten öppnas för trafikhuvudmannen i dettalän att besluta om en annan sammansättning av vilka som skall vara huvudman änvad som är fallet, bör trafikhuvudmannen ges tillfälle att i samband med ettsådant beslut även reglera de frågor som avses i 5 och 6§§. Ihuvudmannalagen bör vidare göras den ändringen att ordet "landstingskommun"i olika böjningsformer byts ut mot "landsting". Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom kommunikationsdepartementetupprättats förslag till 1.lag om ändring i yrkestrafiklagen(1988:263), Prop. 2.lag om ändring i lagen(1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik, 3. lag om ändring i lagen (1985:449) om rätt att drivaviss linjetrafik. 3.1 Syftet med riksfärdtjänsten, nuvarande organisation Riksfärdtjänsteninrättades som försöksverksamhet. Den permanentades varvidansvaret lades på transportrådet. Syftetmed riksfärdtjänsten är att ge svårt handikappade möjlighet att göra längreresor inom landet till normala kostnader. Berättigade till riksfärdtjänst ärpersoner som på grund av sitt handikapp och brist på tillgängliga trafikmedelmåste resa på ett dyrare sätt än normalt. Riksfärdtjänstresorkan ske med flyg, tåg, taxibilar eller med specialfordon till ett pris som äranpassat till normala reskostnader med andra klass tåg. I vissa fall kan ävenledsagare medfölja utan kostnad. har till uppgift att utfärdaföreskrifter, fördela medelsramar till kommunerna, betala ersättning förgenomförda resor, informera och ge råd samt i vissa fall att träffa avtal medtrafikföretag. Riksfärdtjänstenbekostas genom statliga medel som täcker resenärens resekostnader exkl. egenavgift.Det är emellertid kommunen som beslutar om färdtjänsten. Besluten avser bl.a.utfärdande av tillstånd till att anlita riksfärdtjänst, vilket färdmedel somfår användas, om ledsagare skall få följa med utan kostnad, andra villkor förresans genomförande såsom särskild utrustning för den handikappade m.m.Beställning av resa med taxi eller specialfordon ombesörjs i en del fall avkommunen. Detär inte ovanligt att det är samma personer i kommunerna som handlägger beslutom riksfärdtjänstresor och beslut om tillstånd för . Resorsom företas med riksfärdtjänst med tåg sker till viss del också med kommunalfärdtjänst, dvs. till och från järnvägsstationen. Resandetinom riksfärdtjänsten har successivt ökat. Antalet resenärer har stigit från 6600 /82 till 23100 /91. Totala antalet resor perår har ökat ännu snabbare - från 10 600 till 48 900. Detta beror på att antaletpersoner som gör mänga resor har ökat kraftigt. Däremot synes intelängre ske någon ökning av totala antalet resenärer som använder sig avriksfärdtjänsten, tvärtom har antalet minskat mellan åren 1989/90 och 1990/91. Entredjedel av resorna sker på avstånd . En fjärdedel av resornasker uteslutande inom ett och samma län. sker en utveckling inom denkommunala färdtjänsten som innebär att allt fler resor företas över kommungränserna.I är länet ett enda färdtjänstområde. I finnssedan några år tillbaka en länsfärdtjänst som administreras avtrafikhuvudmannen. De statliga utgifterna förriksfärdtjänsten har ökat från 12,5 milj.kr. /82 till 105,3 milj.kr.för 1990/91. Tabell1 Riksfärdtjänst 1981/82-1990/91 Utveckling av bidrag ochresefrekvens. -2,8 -1,6 -1,4 3.3 Förslag om kommunalisering