prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Beslutenligt denna paragraf fattas av styrelse. Om ett beslut som avses i 2 och Om ett beslut som avses i 2 § får 12 a-c §J får överklagas, tillämpas överklagas, tillämpas bestämmel- bestämmelserna i 23-25 och 30 §§ sernai 23-25 och 30 §§ förvalt- förvaltningslagen (1986:223). ningslagen (1986:223). Denna lag iräder ikraft . Lagen omtryckt 1990:232. Förslag till Bilaga9.2 Prop. Lagom överlämnande av förvaltningsuppgifter inom kulturdepartementetsverksamhetsområde 1 §Bokbranschens finansieringsinstitut aktiebolag prövar frågor om ka- talogdatorstöä, kredilstöd och sortimentsstöd samt utbildnings- och råd givningsstöd till bokhandeln. Den som hos Bokbranschens finansieringsinstitutaktiebolag har tagit befattning med något ärende som avses i första stycket fårinte obehörigen röja vad han därvid har fått veta om enskilds affärs- ellerdriftsförhållanden. 2§ Föreningen utseroch entledigar en ledamot och en suppleant för denne dels i styrelsen för Sverigesförfattarfond, dels i styrelsen för . 3§ Föreningen och induslriformgivare utser och entledigar två ledamöter ochtvå suppleanter för dessa i styrelsen för . 4§ Konstnärernas riksorganisationutser och entledigar sex ledamöter och sex suppleanter för dessa i styrelsenför . 5§ prövarfrågor om statsbidrag lill tryckningav verk som ges ut av musikförlag. Beslutenligt denna paragraf fattas av styrelse. 6§ Stiftelsen får, ifråga om personal som är anställd vid museet, fatta sådana beslut som avsermyndighetsutövning i den mån inte något annal är föreskrivet. 7§ Stiftelsen Svenska Filminstitutetprövar frågor om fördelning av statliga medel inom stiftelsensverksamhetsområde. 1.frågor om statsbidrag ochförlusttäckningsgaraniier av statliga medel till regionala och lokalamusikaktivileter, samt 2.fråga om statsbidrag till svenskamusikers utlandsverksamhet. 9 §Stiftelsen prövar frågor om statliga stipendier inom fondens verksamhetsområde. 10 § får, i fråga om personal som är anställd vid museet, fatta sådana beslut som avser myndighetsutövning i den mån inte något annat är föreskrivet. 11 § utser och entledigar en ledamot . 1991/92:100 och en suppleant för denne dels i styrelsen för . dels i styrelsen för . 12§ utser och entledigar en ledamot i nämndenför isotopgeologi vid . 13§ Svenska riksteatem prövarfrågor om statsbidrag till finsk amatör-teaterverksamhet i . 14§ får, i fråga om personal som är anställdvid nämnden, fatta sådana beslut som avser myndighetsutövning i den mån intenågot annat är föreskrivet. 1.prövar frågor om fördelning avstatliga medel till författare och översättare för utnyttjandeav deras verk i form av talböcker och tallid-ningar, samt 2.utser och entledigar åtta ledamöter och en suppleant för var ochen av dem i styrelsen för . 16 § För utövande av förvaltningsuppgift enligtdenna lag gäller de före skrifter som meddelas av regeringen eller av den myndighet som rege ringen utser. Regeringen eller den myndighet som regeringenutser kan besluta om undantag från föreskrifterna i denna lag. 17 § Om ett beslut som avses i 6, 10 och 14 §§ fåröverklagas, tillämpas bestämmelserna i 23-25 och 30 §§ förvaltningslagen (1986:223). Dennalag träder i kraft . Förslag till Bilaga 9.3 Lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100)' skall haföljande lydelse. 1991/92:100 Bil. 1 enlighet med vad som anges i I kap. 8 § skall vad somföreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hosmyndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ somnämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet.Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svenskförfattningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamhetenhar uppdragits ål organet. fördelningav statsbidrag mellan folkhögskolor och studieförbund (SFS 1976:1046) fördelningav statliga medel mellan till kulturverksamhetgenom ideella föreningar (SFS 1976:1046) statligtstöd i form av utbildningsbidrag för doktorander (SFS 1976:1046) ärenden om 1989:41) statligt stöd tillutbildnings- och ut givningsverksamhet (SFS 1976:1046) prövningav anställnings- och arbetsvillkor och andra frågor som rör statligt regleradanställning hos ' Lagen omtryckt 1989:713. 2Senaste lydelse 1991:1126. 15Riksdagen 1991/92. fisk, statligt stöd i marknadsreglerande ekonomisk förening syfte (SFS 1974:226) obligatorisk kontroll (SFS statligt stöd i form av stipendier (SFS 1976:1046) prövning av ärenden om skörde-skadeskydd (SFS 1988:89) prövning av anställnings- och arbetsvillkor och andra frågor som rör statligt reglerad anställning hos stiftelsen (SFS 1976:1046) RiksprovplatsernaAktiebolaget , Aktiebolaget ochApoteksbolaget Riksutställningar, (), Teknbka museum och besiktningoch tillsyn av luftfartyg samtutfärdande och förnyande av luftvärdighetsbevis (SFS 1957:297) statligtstöd till kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046) allverksamhet som publicus (SFS 1981:1363) statligtstöd i form av bidrag till resor och stipendier (SFS 1976:1046) statligtstöd i form av stipendier prövningav anställnings- och arbetsvillkor och andra frågor som rör sialigt regleradanställning hos nämnden (SFS 1976:1046). 1991/92:100 Bil. 1991/92:100 Bil. 1 enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad somföreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hosmyndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ somnämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet.Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svenskförfattningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamhetenhar uppdragils åt organet. fördelning av statsbidragmellan folkhögskolor och studieförbund (SFS 1976:1046) fördelning av statliga medelmellan till kulturverksamhet genom ideellaföreningar (SFS 1976:1046) statligtstöd i form av utbildningsbidrag för doktorander (SFS 1976:1046) ärenden om TV-avgifter (SFS 1989:41) prövning av anställnings- ocharbetsvillkor och andra frågor som rör statligt reglerad anställning hosakademien besiktningoch tillsyn av luftfartyg samtutfärdande och förnyande av luftvärdighetsbevis (SFS 1957:297) statligtstöd till kulturverksamhet genom ideella föreningar (SFS 1976:1046) statligt stöd lidutbildnings- och utgivningsverksamhet (SFS 1976:1046 och 1992:000) all verksamhet som notariuspublicus (SFS 1981:1363) 1991/92:100 Bil.9 fisk, ekonomisk förening statligt slöd imarknadsreglerande syfte (SFS 1974:226) Riksprovplatserna Aktiebolaget obligatorisk , Ak- 1985:1105)tiebolagel och Stiftelsen statligt stöd i form av stipendier betsfonden (SFS 1992:000) Riksutställningar, internationellafredsfoiskningsinsti-tut (), och Drug Monitoring prövningav ärenden om skörde-skadeskydd (SFS 1988:89) prövningav anställnings- och arbetsvillkor och andra frågor som rör statligt regleradanställning hos stiftelsen (SFS 1992:000) statligtslöd i form av bidrag lill resor och stipendier (SFS 1976:1046) statligtstöd i form av stipendier prövningav anställnings- och arbetsvillkor och andra frågor som rör staligt regleradanställning hos nämnden (SFS 1992:000). Dennalag träder i kraft den I juli 1992.Äldre bestämmelser gäller alltjämt i fråga om uppgifter som hänför sig till 6och 12 a-12 c §§ lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifterinom verksamhetsområde i dess lydelse före den 1juli 1992. Förslagtill Bilaga9.4 Prop. Lagom ändring i skollagen (1985:1100) Härigenomföreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)' dels att 5 kap. 19 §, 11 kap. 19och 21 §§ saml punkl 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1107) omändring i nämnda lag skall ha följande lydelse, deb att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5kap. 33 §, samt närmast före 5 kap. 33 § en ny rubrik av följande lydelse. Regeringen får meddela före- Regeringeneller den myndighet skrifterom vad som krävs för att som regeringen bestämmer (år med- fiytta till högre årskurs och om be- dela föreskrifter om vad som krävs gränsningar i rätten att gå om års- för att flytta till högre årskurs och kurser. om begränsningar i rätten alt gå Tillelever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgångenskall hemkommunen lämna ekonombkt stöd. Skyldigheten gäller till och med detförsta kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Stödet skallavse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet skallges kontant eller på annat lämpligt sän. Om stödet ges kontant, skall det utgåmed lägst 1130 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring förvarje hel kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad. Beloppet får avjämnastill närmast lägre hela tiotal kr Lagen omlryckl IWLIlll. 11 kap.19 § Varje kommuninnevånare är behörig att delta i gymnasial vuxenutbildning om han är bosatt i landet och iövrigt uppfyller föreskrivna villkor, 1.från och med andra kalenderhalvåretdet år han fyller , eller 2.när han slutfört utbildning på ettnationellt program eller likvärdig utbildningi gymnasieskolan. Regeringen får föreskriva att också den som inte ärbosatt i landet skall vara behörig att delta. 1991/92:100 Bil. Föreskrifterom ytterligare behörighetsvillkor och om urval mellan behöriga sökandemeddelas av regeringen. Föreskrifter om ytterligare behörighetsvillkor och omurval mellan behöriga sökande meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inle den som ärintagen i kriminalvårdsanstalt. Densom vill delta i gymnasial vuxenutbildning skall ansöka om detla hos styrelsenför utbildningen i sin hemkommun. Omansökan avser en utbildning som en annan kommun eller ett landsting anordnareller låter anordna, skall styrelsen skyndsamt sända ansökan vidare tillstyrelsen för utbildningen där. Till ansökan skall styrelsen foga ett yllrandeav vilket det framgår om hemkommunen ålar sig att svara för kosmadema förelevens ulbildning, såvida det inte på grund av tidigare överenskommelse äronödigt. Åtagande atl svara för kostnaderna skall alllid lämnasom den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskildaskäl att få gå i en annan kommuns gymnasiala vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning. Åtagandeatt svara för kostnaderna skall alllid lämnas om den sökande med hänsyn tillsina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i en annan kommunsgymnasiala vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. / sådant fall äger 5 kap.33 § motsvarande tilt-lämpning beträffande ungdomar fram till och med detförsta kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . 1991/92:100 Bil. b} En kommun eller ett landsting som under läsåret1991/92 hade rätt att anordna utbildning på linjer i gymnasieskolan får ävenefter , som alternativ till de nationella programmen, anordnadessa linjer med undantag för tvåårig ekonomisk och tvåårig teknisk linje. Intagningtill årskurs 1 får dock inte ske /95. Har elever lagils emol på linjer med stöd av förstastycket, skall utbildningen fortsättningsvis anordnas till dess eleverna har avslutat den. Beslämmelserna om nationella program skall tillämpasbeträffande sådan utbildning på linjer som anordnas enligt första stycket. En kommun eller ett landsting som under /92hade rätt att anordna ulbildning på specialkurser i gymnasieskolan får ävenefter , som alternativ tillde nationella programmen, anordna dessa specialkurser. Intagning får dock inteske efter /95. Bestämmelserna om nationella program skall, såvittavser mottagande av sökande, intagning av elever, kostnader och inlerkommunalersättning, tillämpas beträffande utbildning på specialkurser som anordnasenligt fjärde stycket om inte annat följer av föreskrifter som meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder ikraft . 2Senaste lydelse 1991:1111. Bilaga 9 S Prop.1991/92:100 Remissammanställning över skolbarnsomsorgs-kommitténsbetänkande (SOU 1991:54) Skola-skolbarnsomsorg,en helhet Skolbarnsomsorgskommitténhade till uppgift att följa, stimulera och påskyndaen utveckling i riktning mot en organisatoriskt och pedagogiskt samladverksamhet för skola och skolbarnsomsorg. Flera avkommitténs förslag avser också åtgärder som ligger inom kommunernasbeslutsområde. Remissyttrandena visar atl ett omfattande arbetehar skett och fortfarande pågår i kommunema för att utveckla olikaformer för samverkan mellan skolan ochskolbarnsomsorgen både innehållsligt, lokalmässigt, organisatoriskt ochekonomiskt. betänkande(SOU 1991:54) Skolaskolbarnsomsorg, en helhet har remitterats lill totalt 69instanser, varav 42 kommuner. Den övervägande delen av dessa har besvaratremissen. En majoritetav remissinstanserna, företrädesvis kommunerna, tillstyrker kommitténs förslagi dess helhet, medan andra har haft invändningarmot en del av förslagen. Nedan redovisas några av remissinstansernassynpunkter. I kapitlet och arbetsformer beskrivs i ett avsnittmed rubriken heldagsskola innebörden av begreppet "heldagsskola" på följande sätt:"Genom att utveckla skoldagen kan fritidshemmetsoch skolans verksamhet växa samman pedagogiskt och organisatoriskt.Heldagsskolan förenar den obligaloriskaskolan med den frivilliga skolbarnsomsorgen. I en heldagsskola kan barnenerbjudas en varierad verksamhet som inte på samma sätt som tidigare ärbunden av ämnes- och tidsmässig uppdelning. Genom att de obligaloriska inslagenkan kombineras med fria aktiviteter undanröjs den risk för tidspress som barneni dag får känna av redan på lågstadiet." Sociabtyreben ställer sig bakom det väl utveckladepedagogiska resonemang som förts i detta avsniti men betonar vikten avatt konsekvenserna av en heldagsskola för barn och föräldrar noga beaktas ivarje kommun. Förslaget om heldagsomsorg tillstyrks också av bl.a. och högskolan i samtav Landsorganbatiorien / (LO), som anser att"Heldagsomsorg för skolbarn behövs som Prop. 1991/92:100 ett kornplement till den obligaloriska skolans verksamhet....". 9 (), ser däremot kommitténs beskrivning som en fara för en allvarlig försämringav skolans huvuduppgift att ge eleverna goda kunskaper och färdigheter. Vidareär begreppet "heldagsskola" att anse som en synonym till samladskoldag. Det är också orimligt anser LR all förena obligatorisk undervisning med frivillig verksamhet. RiksförbundetHem och Skola (RHS) anser del viktigt alt verksamheten organiseras på ettsådant sätt, alt föräldrarna inleuppfattar den icke obligatoriska delen somtvingande. Uttrycket "heldagsskola" bör därför inte användas.Jönköpings och kommuner betonar all det är viktigt alt heldagsskolaninte görs obligatorisk ulan att den skall vara frivillig. Föräldrarna måste kunna välja omfattningen av omsorg utanförden obligatoriska skoldagen. kommun anser att heldagsomsorg ärett mycket viktigt mål som en strävan skall vara all skola ochskolbarnsomsorg i större utsträckningskall växa samman både innehållsmässigt och organisatoriskt. Grunden för en god heldagsomsorg skall vara personalgruppernaskompetens i samverkan. är tveksamt inställd till begreppetheldagsskola eftersom det "klingar obligatorium" och det är enolycklig beteckning på en verksamhet där både obligatorium och frivillighetskall integreras. Beträffande ett samlat måldokumentför den föreslagna verksamheten anser kommittén bl.a. att ett måldokument förskola-skolbarnsomsorg bör omfatta all den verksamhet som samhället bedriver -utbildning, omsorg och rekreation - och som syftar till att fostra och stödja barn och ungdom i deras utveckling. Att elt samlat måldokument skall utvecklastillstyrks av bl.a. som anser atl ett gemensamtmåldokument är en odiskutabel förutsättning för en samordnad verksamhet. Vidareär det väsentligt att de gemensamma målen omfattar förskolans, skolans ochskolbarnsomsorgens verksamheter. finner det angelägetatl personal i skola och skolbarnsomsorg får en gemensam fortbildning för attkunna utarbeta gemensamma måldokument, medan LR menar att lydliga yrkesrollerär en förutsättning för kvalitet och struktur i varje verksamhet där fleraansvarsområden ingår. I ett samlat måldokument för skola-skolbarnsomsorg måsledärför de olika ansvarsområdena göras lydliga. Statskontoret utgår ifrån attdet samlade måldokumentet kommer att utgöras av läroplan. Någotseparat dokument för skolbarnsomsorgen bör inte förekomma om den önskadeintegrationen skall kunna genomföras. iskolan () delar kommitténs uppfattning om ett samlat måldokument liksom RHS som stöder förslagel och särskilt betonarviklen av all barn och föräldrar skall ha inflytande på och delaktighet iverksamheten. anser att samhällets insatser förbarns fostran och ut- veckling måste utgå från ettgemensamt mål. Detta innebär inte att skill- Prop. 1991/92:100 nadernamellan barnomsiorg och skola raderas ut,utan snarare att man Bil. 9 med barnens behov i centrum tydliggör ochprofilerar de olika profes-sionaliteternas särart och olika uppgifter iförhållande till barnel. En rad kommuner, bl.a. , ,, , och kommuner stöder förslaget om ettsamlat måldokument, medan andra har invändningar. Bl.a. hävdar att ett gemensamt nationellt program intebör tas fram av respekt för alt skolan och fritidsverksamheten har delvisolika uppgifter och förutsättningar. anser inte heller att del börföreligga något gemensamt måldokument för skolan och skolbarnsomsorgen. Somen lösning av slatsbidragsfrågan föreslår kommittén i avvaktan påkommunalekonomiska kommitténs belänkande att statsbidraget förskolbarnsomsorgsverksamheten med oförändrade regler skall samordnas medseklorsbidragel till skolan. Sociabtyreben och () anser attresultatet av den kommunalekonomiska utredningen bör avvaktas innan ställningtas i statsbidragsfrågan. RHS anser att statsbidragen för skola och skolbarnsomsorgbör samordnas. föreslår ett generellt statsbidrag tillskola-skolbarnsomsorg. Detta underlättar en anpassning av skolbarnsomsorgentill de lokala behoven. anser att statsbidragsrulinerna skallsamordnas med dem som gäller för . Målet är alt åstadkommaförenkling, exempelvis genom all sykroni-sera avslämningsdatum. kommunframhåller alt statsbidraget, i enlighet med kommitténs förslag, bör ses över.Men då för att finna former för ett gemensamt statsbidrag skola-skolbarnsomsorg. Del är viktigt i delta sammanhang att stalsbidragsnivån blirminst densamma som . Ikapitlet Principer för verksamhetens ledning och styrning anför kommitténbl.a. att "Kunskap om de olika verksamheternas historia och kultur blirviktig i arbetet med att utveckla samverkan" och atl "Det kommer attställas stora krav på ledaren för den samlade verksamheten. Han/hon måste hagoda ledaregenskaper och pedagogisk insikt." Sociabtyreben påpekar alt barnomsorgen ofta är den delav kommunens verksamhet som går i spetsen för ett förnyelsearbete när detgäller ansvar, befogenheter och decentralisering i en målstyrd organisation.Ett viktigt ledningsansvar, anser , är alt aktivt medverka förökad jämställdhet i personalsammansättningen. Frånvaron av manliga förebilderär en mycket negativ faktor i många barns utvecklingsmiljö. Insatser för attuppnå en mer jämn könsfördelning i personalgrupperna () anser att det finns grund- Prop.1991/92:100 läggande skillnader mellan verksamheterna inom skolan och skolbarn-Bil. 9 somsorgen som har stor betydelse för styrningen av och ansvaret för dessaverksamheter. Skolbarnsomsorgen förusätts inle omfatta alla barn och behovetatt centralt styra verksamhetens innehåll förefaller inte i alla avseendenlika uttalat. LR hävdar atl ledaren för en samlad verksamhet, i vilken skolanulgör kärnan, måste ha skaffat sig kunskaper om skolans mål och genom praktiskerfarenhet prövat olika pedagogiska teorier. anser alt brister i samarbete/samordning/samverkanmellan skolan och skolbarnsomsorgen i första hand är en ledningsfråga. Oavsellvilken organisatorisk lösning kommunerna väljer, så är del ledningen för densamordnade verksamheten eller ledningarna för de skilda verksamheterna som hardet yttersta ansvaret. kommun understryker behovet avledarfortbildning. Ledaren för den samlade verksamheten kan givetvisrekryteras från såväl skola som barnomsorg. Det är därför viktigt attledarutbildningen lar hänsyn till denya krav som ställs på ledaren i en samordnad verksamhet. kommun anseratt den "nya ledarprofilen" är viktigoch att det krävs ett nytänkande för att ge en förutsättning till en positivutveckling inom de olika verksamhetsområdena. kommun uttrycker attde samlade ledningsfunktionerna bör vara sammansatta på ett sådant sätt attsåväl skolans som barnomsorgens kunskaper och erfarenheter finnsrepresenterade. När det gäller val av ledningspersoner bör stor vikt fästas vidförmåga att på ett rationellt sätt använda de resurser som finns inom ramen förden samordnade verksamheten. Enligt Karbtads kornmun är det angeläget attarbetsledarna för den nya verksamheien får en adekvat utbildning. Hälleforskommun ansluter sig till kommitténs uppfattning att ledningen för verksamhetenmåsle rekryteras friare. En av de viktigaste uppgifterna blir alt tydliggöraverksamhetens mål och att se tillatt de konkretiseras och utvärderas på ett tillfredsställande sätt. Köpingskommun anser att ledaren för den samlade verksamheten skall ha godaledaregenskaper och slor pedagogisk insikt för att kunna skapa godaförutsättningar för en god utveckling och omsorg. Kommitténhar föreslagit att en ändring av sekretesslagen görs så att personalen i enintegrerad skola-skolbarnsomsorg måtte iaktta samma starka sekretess somsocialtjänsten. Detta förslag stöds inte av ombudsmän () sombetonar att varje föreskrift om sekretess utgör ett avsteg från grundlagarnashuvudregel om offentlighet och insyn i myndigheternas verksamhet. De avkommittén anförda skälen för en betydande förskjutning från insyn tillsekretess inom skolan finner JO föga bärkraftig. att det krävs mycket noggranna överväganden innan man ändrar sekretesslagenför skolan. Den kultur som präglar skolan är genom historia och tradition skildfrån den kultur som gäller inombarnomsorgen. pekar på de tydliga an- visningarsom finns om sekretess och anser inte att sekretessbestämmel- Prop. 1991/92:100serna skall ändras för skolans personal. Högskolan för lärarutbildning i Bil. 9Stockholm stöder kommitténs förslag och anser att en enhetlig lagstiftningskall gälla för den föreslagna integrerade verksamheien. Eftersom en översyn avsekretesslagen pågår, villhögskolan inte nu la ställning till kommitténs förslag om en ändring avsekretesslagen. framhåller att samma sekretess börgälla både för skolan och skolbainsomsorgen. RHS anser all det är viktigt atten översyn av sekretesslagarna görs. Både och kommuner anser altsekretessen bör utvidgas lill attgälla all personal som arbetar inomden integrerade verksamheien. kommun instämmer i kommitténs förslagbeträffande översyn av sekretesslagen, eftersom man anser att det är omöjligtatt arbeta utifrån olika sekretessbestämmelser när personalen arbetar i närasamverkan och med samma barn. kommun delar uppfattningen attsekretesslagen bör ses över. All personal måste omfattas av sammasekretessregler. kommun anser att oförändrad lagstiftning innebärsvårigheter i en organisatoriskt samordnad skola-skolbarnsomsorg. Ettklargörande i sekrelesslagstiftningen krävs därför. Förslag till Bilaga9.6 Prop. Lagom ändring i högskolelagen (1977:218) Härigenom föreskrivs att 27 § högskolelagen (1977:218)skall upphöra att gälla vid utgången av . Lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) Prop.1991/92:100 Bil. Härigenomföreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973:349)' deb atl 1 kap. 6 a §, 3 kap. 7, 16 a-19, 23, 25-28 och30 §§, 5 kap. 7 §,6 kap., 8 §, 7 kap. 10 § samt 8 kap. 21 § skall upphöra attgälla, deb att i 7 kap. 7 § orden "erkändarbetslöshetskassa" skall bytas ut mot "arbetslöshetskassa",