prop · GF0360 · 1991-12-31 00:00:00 — När det är fråga om inkomst som genererats på gmnd avatt ägaren varit verksam i företeget bör beskattning ske i inkomstslagettjänst. innebär att det finns ett behov av bestämmelser som begränsar deninkomst som kan beskattos som kapitolinkomst. Iett hänseende anser jag att nuvarande regler måste göras generösare och detgäller bestämningen av förmögenhetsmässigt ingångsvärde för aktier somanskaffets . Föraktier som anskaffets finns inte några sparanderegler för tidenfram till 1990. För att hänsyn skall tos till i företoget sparadkapitolavkastning och de förändringar av penningvärdet som skett 1990infördes genom lagstiftning (prop. 1990/91:54, SkUlO, Prop.1991/92:60 SFS1990:1422) en särskild övergångsreglering. Vid beräkning av den delav avkastningen som skall kapitolbeskattos får anskaffningskostnaden räknasupp med beaktande av den allmänna prisutvecklingen fram Uppräkning medges inte tillbaka än , dvs. försteuppräkningsår är 1970. Jaganser inte att denna övergångsreglering är tillräcklig. Av praktiska skäl ärdet emellertid mindre lämpligt att tilläte uppräkning med längre än 20 årtillbaka. Mitt förslag är att det kapitelbeskattede utrymmet för aktier somförvärvats alteraativt får bestämmas med utgångspunkt i värdet påaktieraa vid utgången av . Det är lämpligt att värdet beräknas enligt deregler som gällde för förmögenhetsvärderingen . Vidförmögenhetsvärderingen skall vissa tillgångar tes upp till ett reduceratvärde. Det kapitelbeskattede utrymmet skall emellertid beräknas på ett underlagsom i princip motsvarar det oreducerade värdet. Närdet gäller aktier som inte omsätts marknadsmässigt görs regelmässigt envärdering av skattemyndigheten i det län där bolaget har sitt hemvist. Dettevärde bör också vara utgångspunkt för beräkning av det kapitelbeskattedeutrymmet. Till gmnd för värderingen av aktieraa ligger en substansvärdering avbolagets tillgångar. Har bolagets tillgångar lagts ned i rörelse eller jordbmkskall substansvärdet sättes ned till . Aktiema skall sedan tes upp tilldette värde. Vid beräkning av det kapitelbeskattede utrymmet bör dennareducering kompenseras genom en uppräkning av värdet med 3,5. Detvärde på aktieraa som används vid förmögenhetstexeringen kan utgöras avtillgångar av vilka vissa tes upp till ett reducerat värde och andra till detfulla värdet. Att urskilja hur stor del av aktievärdet som belöper på de olikatillgångsslagen innebär tillämpningsproblem. Även om en uppräkning av dettotela värdet med 3,5 i sådana blandade fell innebär en överkompensation fårdenna av praktiska skäl godtes. Effekteraaav mitt förslag kan illustreras med ett exempel. Ett bolag bildas år1958 och anskaffningskostnaden för aktieraa är . Vid utgången av år1990 är förmögenhetsvärdet på aktieraa 2 milj.kr. Den nuvarande bestämmelsen omuppräkning av anskaffningskostnaden ger ett ingångsvärde på 252 000 kr.Stetslåneräntan var vid utgången av och det ger för år1991 ett kapitelbeskattet utrymme på . I och med den nu föreslagnaaltemativa beräkningsregeln kommer det kapitelbeskattede utrymmet att beräknasmed utgångspunkt i förmögenhetsvärdet vid utgången av . Till gmnd förberäkning av dette värde (2 milj.kr.) låg ett till reducerat värde påtillgångaraa i bolaget. Vid beräkning av det kapitelbeskattede utrymmet skalldärför värdet räknas upp tre och en halv gång vilket ger ett ingångsvärde på 7milj.kr. Det kapitelbeskattede utrymmet blir 1,23 milj.kr. Om detkapitelbeskattede utrymmet sparas och stetslåneräntan antesvara kan aktieraa säljas för 14,4 milj.kr. utan att någon delav reavinsten kommer att beskattes i inkomstslaget tjänst. 6 1991/92. Den alteraativaberäkningsregeln bör endast gälla aktier och andelar i fåmansföreteg.Beträffande andra fmansiella instmment som exempelvis konvertibla skuldebrev ärförhållandena normalt sådana att den löpande avkastning som utbetelats undertidigare år i många fell motsvarar huvuddelen av den fektiska nominellaavkastningen. Av samma skäl medgavs inte heller att den särskilda bestämmelsenom uppräkning av anskaffningskostnaden fick tillämpas annat än på aktier ochandelar. Budgeteffektema av mittförslag innebär ett inkomstbortfell på ca 110 milj.kr , 160 milj.kr.för 1993 och 210 milj.kr . Mitt förslag föranlederändring i 3 § 12 mom. Den alteraativa beräkningsregeln bör få tillämpasredan vid texering. Mittförslag: Stetliga räntebidrag för bostedsändamål görs skattepliktiga ochavdrag medges för hela räntekostnaden även till den del den täcks avräntebidrag. Bakgmndentill mitt förslag: beslutede att införa ett nyttsystem för bostedsfinansiering vid ny- och ombyggnad (prop. 1990/91:34, BoU4).Beslutet innebar bl.a. att delar av räntebidrag enligt gällande regler skulleersattes av s.k. räntelån förenade med stetliga kreditgarantier. I maj 1991beslutede om kompletteringar och ändringar av det tidigare beslutet(prop. 1990/91:144, BoU20). Ifinansdepartementet har uterbetets ett förslag till ändradeskatteregler för det nya bostedsfinansieringssystemet. Promemorian (Ds1991:38) Skatteregler för ny bostedsfinansiering m.m., har remissbehandlats. Enförteckning över de remissinstanser som yttrat sig bör fogas som bilaga 3 tillprotokollet. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(dnr 2697/91). Ipromemorian föreslås att skatteregleraa genomgående skall knytes till de olikakomponenteraa i bostedsstödet och inte till de faktiska finansieringsförhållandena.Utgående realräntebidrag skall vara skattepliktiga och bidraget skall höjataket för fiillt avdrag för ränteutgifter i inkomstslaget kapitel. Skälenför mitt förslag: Enligt regeringsförklaringen skall detbeslutede systemet om s.k. räntelån inte genomföras. Förslag om en långsiktigförändring av bostedsfinansieringen kommer att läggas fram . Iawakten på dette har regeringen i prop. 1991/92:56 redovisat ett förslag ifråga om bostedsbyggandets finansiering för . Förslageti nämnda proposition innebär bl.a. att räntebidrag kan utgå till enfestighetsägare i samband med ny- eller ombyggnad av hosteden oavsett huråtgärden har fmansierats. har endast festighetsägare med stolligabostodslån kunnat erhålla räntebidrag. varit skattepliktigtsamtidigt som den del av räntekostnaden som täckts Prop. 1991/92:60 avbidraget inte varit avdragsgill. I och med att räntebidraget enligt förslagetskall kunna utgå oavsett hur finansiering skett bör det vara skattepliktigtsamtidigt som erlagda räntekostnader är avdragsgilla även till den del de täcksav räntebidrag. Dennärmare utformningen av de bestämmelser som reglerar den skattemässiga behandlingenär beroende av om det är fråga om ett räntebidrag som skall redovisas iinkomstslaget kapitol eller i inkomstslaget näringsverksamhet. Jag återkommersenare till den skattemässiga behandlingen av räntebidrag i näringsverksamhet(avsnitt 6.7). Ifråga om räntebidrag som skall redovisas i inkomstslaget kapitol föranledermitt förslag ändringar i 3 § 1 och 4 mom. Jag har tidigare (avsnitt 5.4)föreslagit att bestämmelserna om ränteavdragsbegränsning skall slopas. Istället begränsas skattereduktionen för underskott i inkomstslaget kapitol,dvs. efter kvittning mellan räntebidrag och ränteutgifter, för den del avunderskottet som överstiger . Några särskilda regler beträffandemöjligheten till avdrag för räntekostnader erfordras därför inte. I 2 kap. 10§ lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter föreslås en bestämmelse sominnebär att fysisk person som skall redovisa stotligt räntebidrag som inkomstav kapitel skall kunna använda sig av förenklad självdeklaration. Vidareföreslås en ändring i 3 kap. 21 § samma lag beträffande skyldigheten att lämnakontrolluppgift. Somjag tidigare framhållit är den nya regeringens ambition på skatteområdet att iett förste steg lindra eller avskaffa de skatter som leder till störstskadeverkningar för samhällsekonomin. Åtgärder krävs även påföretegsskatteområdet. Föralla företeg bör skatten på arbetsinkomster sänkas genom att den allmännalöneavgiften tes bort . Det föranleder bl.a. att den särskildalöneskatten också bör justeras. En arman åtgärd som bör vidtes uten onödigtidsutdräkt är att te bort arbetsgivaravgifteraa på de bidrag som enarbetsgivare lämnar till en s.k. vinstandelsstiftelse. Vidare bör skogsbraketges bättre möjligheter genom att skogsvårdsavgiften halveras från årsskiftetför att sedan slopas fr.o.m. . Medhänsyn till den korte tiden sedan regeringsskiftet har som tidigare nämnts enprioritering i behandlingen av angelägna skattefrågor varit nödvändig.Tonvikten har lagts på kapitelbeskattningssidan. Jag vill emellertid i det härsammanhanget också redovisa behov av framtida förändringar avföretegsbeskattningen. Skattereformeninnebär en genomgripande omläggning av den svenska företegsbeskattningen. Detär min uppfettning att omläggningen är ett stort steg mot en mer ändamålsenligoch interaationellt konkurrenskraftig företegsbeskattrung. Genom den sänktebolagsskattesatsen i förening med en breddning av skattebasen är gmnden lagdför en samhällsekonomiskt mindre snedvridande beskattning. De genomfördaändringama ansluter till en fortgående intemationell utveckling. Detnuvarande systemet kan emellertid förbättras i flera avseenden. Allra mestangelägen är frågan om beskattningen av enskilda näringsidkare ochhandelsbolag. En allmän uppfettning är att egenföretegare bör få möjlighet attarbete på samma skattemässiga villkor som aktiebolag utan att behöva användasig av någon form av bolag. Frågan har utretts i olika sammanhang. Det senasteförslaget lades fram (SOU 1989:94). Modellen kallades särskildredovisningsmetod (SRM). Förslaget togs fram på för att kunnautgöra ett komplement till betänkandet Reformerad företegsbeskattning (SOU1989:34). Det visade sig emellertid att förslaget trots stora förtjänster ivissa avseenden inte hunnit bearbetes tillräckligt för att kunna läggas tillgmnd för lagstiftning (prop. 1989/90:110 s. 518). arbeter ensärskild utredare med att utforma ett system anpassat efter de nyaföretegsskattereglema (dir. 1990:82). Enligt vad jag inhämtet kan ett förslagväntes till stundande årsskifte. Enfråga som är av stor vikt att få närmare belyst är möjligheteraa att tillskapanya skattestimulanser för teknik- och innovationsföreteg. Det skulle t.ex.kunna vara fråga om att få avdrag för kapiteltillskott till riskfylldverksamhet. Ett arbete med en sådan inriktning bör påbörjas. Detfmns anledning att vid sidan av dessa frågor mer fömtsättningslöst göra enövergripande bedömning av vilka förändringar av företegsbeskattningen som kanbehövas. Utgångspunkten bör vara att utforma företegsbeskattningen så attonödiga hinder för företegandet undviks. Enutveckling av det nuvarande systemet bör te sikte på att få ett så enkelt,begripligt och överskådligt system som möjligt. Som jag berört tidigare är detav vikt att fömtsättningama för skilda organisationsformer förnäringsverksamhet som aktiebolag, handelsbolag och enskild näringsverksamhetär så lika som möjligt. Jag kan också erinra om alt en särskild kommitté hållerpå med en teknisk översyn av inkomstskatte-lagsliftningen (dir. 1991:39). Denfortgående intemationaliseringen kommer vidare atl kräva ytterligareanpassningar av våra intema regler. Fortsatte överväganden måste också görasmot bakgmnd av den nu föreslagna sänkningen av kapi tel skattesatsen. En frågasom får ses i den belysningen är den ekonomiska dubbelbeskattningen. 1sammanhanget får också ställning tes till förslaget från utredningen omreformerad företegsbeskattning om nuvärdeavskrivning och periodiseringsfonder. Enligtmin bedömning bör det vara möjligt för regering och riksdag att med börjannäste år behandla frågor om fortsatte förändringar av företegsbeskattningen. Vidsidan av de förslag till skattesänkningar som berördes inledningsvis avser jagall to upp några ytterligare frågor som det är angeläget alt kan taställning till . Det rör bl.a. tillämpningen avräntefördelningen vid texering, beskattningen av räntebidrag ochskadeförsäkringsföretagens beskattning. 6.2 Den allmänna löneavgiften avskaffas Mittförslag: Den allmänna löneavgiften tas bort vid utgången av . Skälenför mitt förslag: Den allmäima löneavgiften infördes för all finansieraförsto steget skattereform (prop. 1981/82:197, SkU 60, SFS1982:423). Förarbetsgivare beräknas löneavgiften på det underlag som gäller förarbetsgivaravgift lill folkpensioneringen enligt lagen (1981:691) omsocialavgifler. För enskilda näringsidkare beräknas löneavgiften på detunderlag som gäller för egenavgift lill folkpensioneringen enligt nämnda lag. Den allrnärma löneavgiftenutgick först av avgiftsunderlaget. Uttegel av avgiften har därefterändrats vid ett flertol tillfällen. I samband med skattereformen höjdes denallrnärma löneavgiften från till (prop. 1990/91:54, SkUlO, SFS 1990:1454). Samtidigtsom särskild löneskatt på pensionskostnader infördes sänktes den allrnärmalöneavgiften tillfälligt lill för tiden (prop.1990/91:166, SkU29, SFS 1991:703). Somredovisats tidigare bör den allmänna löneavgiften avskaffas (avsnitt 6.1). Därmed sänks skattebelastningen på arbetsinkomster. Förslaget leder tillminskade skatteintäkter på . För vart och ettav beräknas skattebortfellet bli omkring 2,3 miljarder kr.Skattebortfellet netto blir lägre om man beaktor att en slopad allmänlöneavgift bl.a. ökar underlaget för företogens eller hushållensinkomstbeskattning. Förslaget om avveckling avlöneavgiften iimebär att lagen (1982:423) om allmän löneavgift skall upphöraatt gälla vid utgången av . Vidare bör lagen (1990:1454) omhöjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av och lagen(1991:703) om sänkning av den allmänna löneavgiften intill utgången av december1992 upphävas. Förslagetföranleder vidare ändringar i lagen om socialavgifter och lagen (1990:912) omnedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift. I denna fråga har jagsamrått med stetsrådet och chefen för . Mittförslag: Den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster sänks till 21,med anledning av att den allmänna löneavgiften slopas. Motsvarande justeringgörs beträffande den särskilda löneskatten på pensionskostnader. Enskildanäringidkares löneskatt på avgift för pensionsförsäkring skall utgå medoreducerad skattesats. Vissajusteringar görs vidare av underlaget för löneskatten på förvärvsinkomster. Skälenför mitt förslag: Särskildlöneskatt utgår på vissa förvärvsinkomster. Bestämmelseraa fmns i lagen(1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Skattenär av underlaget. Nivån är baserad på de socialavgifter som tes ut avenskilda näringsidkare (egenavgifter). Förslagetatt slopa den allmänna löneavgiften (avsnitt 6.2) aktualiserar en nedsättningav den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster (jfr prop. 1990/91:110s. Enligtmin merdng bör den särskilda löneskatten sänkas med vad som motsvarar denslopade allmänna löneavgiften. Fr. o. m. bör därför skatten tes ut med21,av underlaget. Riksdagenbeslutede om en sänkning av arbetsgivaravgiften tillsjukförsäkringen från till (prop. 1990/91:181, SfU18, SFS1991:1050). Med anledning av sänkningen fick regeringen i uppdrag av riksdagenatt lägga fram ett förslag om justering av den särskilda löneskatten. Vidinförandet av den särskilda löneskatten valde man att även för Prop. 1991/92:60arbetsgivare basera skatten på de lägre egenavgiftema (prop. 1989/90:110 s. Om löneskatten baserats på arbetsgivaravgiftema borde skattesatsen bestämtstill i stället för . Eftersom egenavgiftema inte påverkas av denbeslutede sänkningen av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen börsänkningen enligt min mening inte föranleda någon ändring av den särskildalöneskatten. Närdet gäller noggrannheten på delkomponentema inom socialavgiftssystemetuttrycks samtliga med minst två decimaler. Jag anser det lämpligt ochkonsekvent att fortsättningsvis ange även särskild löneskatt med två decimaler. Idetto sammanhang vill jag också te upp två frågor som rör underlaget för densärskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster. Dennuvarande utformningen av reglema har i ett avseende fått en utformning sominnebär att den som inte fyllt och uppbär hel ålderspensionpå vissa förvärvsinkomster varken betelar egenavgifter eller särskildlöneskatt. Denna brist i regelsystemet bör enligt min mening korrigeras. Jagåterkommer till frågan i specialmotiveringen. Denandra frågan rör avgångsersättningar från kommunala företeg. Särskildlöneskatt skall enligt 1 § förste stycket 2 lagen om särskild löneskatt påvissa förvärvsinkomster betelas på ersättning som utfeller enligtkollektivavtolsgrundad avgångsbidragsförsäkring som tecknats av arbetsgivaretill förmån för arbetstogare. Enligt 1 § försto stycket 3 betolas särskildlöneskatt på avgångsersättning som annorledes än på gmnd avkollektivavtelsgmndad avgångsbidragsförsäkring utbetelas av steten eller kommunsom arbetsgivare. Vissaföreteg med anknytning som betelar ut sådan ersättning som avses i 1 §förste stycket 3 omfettes inte av denna bestämmelse och inte heller avbestämmelseraa i 1 § förste stycket 2 eftersom ersättningen inte utfeller pågrand av någon sådan försäkring som där avses. På dessa avgångsersättningarerlägger företegen fulla socialavgifter. Kommunförbundethar i en skrivelse ställd till påtelat att kollektivavteletAGF-KL gäller även hos kommunala företeg under fömtsättning dels, att företegettillämpar kommunalt pensionsavtel (PA-KL eller motsvarande), dels att borgenföreligger. Vidare har påtelats att reglema i sin nuvarande utformning skapaten oavsedd och oönskad olikhet i uttag av avgifter mellan olika arbetsgivarkategorier. Föratt åstedkomma neutralitet i skattehänseende mellan dessa olikaarbetsgivarkategorier bör enligt min mening även avgångsersättningar frånarbetsgivare som tillämpar kommunalt pensionsavtel och där borgenföreligger omfettes av regleraa om särskild löneskatt. Dessaförslag föranleder ändringar i 1 § förste stycket och 2 § förste stycket lagenom särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Särskild löneskatt påpensionskostnader Prop. Särskildlöneskatt utgår även på pensionskostnader. Bestämmelseraa om löneskatt påpensionskostnader finns i lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader. Somen följd av att den allmänna löneavgiften slopas bör den särskilda löneskattenpå pensionskostnader sättes ned i motsvarande mån. Det betyder att särskildlöneskatt fr. o. m. bör tes ut på pensionskostnader. Förenskilda näringsidkare gäller att löneskatt tes ut på den avgift förpensionsförsäkring som har dragits av som omkostnad i förvärvskällan. Löneskattenuppgår till av underlaget. Anledningen till den lägreskattesatsen är att enskilda näringsidkare inte kan tecknatjänstepensionsförsäkring utan är hänvisade till vanlig pensionsförsäkring.Avkastningen på tjänstepensionsförsäkring beskattes i livförsäkringsföretegenmed medan avkastningen på vanliga pensionsförsäkringar beskattes med 15 %.Eftersom enskilda näringsidkare skattemässigt bör jämställas med anställda vadgäller möjligheten till pensionering kompenseras den först nämnda gmppen förden högre avkastningsskatten genom ett i motsvarande mån lägre utteg avlöneskatt. Jaghar tidigare föreslagit att beskattningen av avkastning på vanligapensionsförsäkringar skall sättes ned till . Sådana försäkringar kommer alltsåmed mitt förslag att avkastningsbeskattes efter samma regler somtjänstepensionsförsäkringar. På gmnd av dette föreligger inte längre någon gmndför nedsättning av den särskilda löneskatten för enskilda näringsidkare. Denbör således i fortsättningen utgå med oreducerad skattesats på . Förslageti denna del kan uppfettes som en skärpt beskattning av enskilda näringsidkarespensionssparande. Jag vill därför framhålla att så inte är fellet.Beskattningen ligger på samma nivå som tidigare men en omfördelning har skettmellan avkastrungsskatt och särskild löneskatt. Omen enskild näringsidkare betelar sainma pensionsförsäkringsavgift som tidigarekommer han visserligen att debiteras en högre löneskatt. Denna uppvägsemellertid av att avkastningen i livförsäkringsföreteget endast beskattes medden lägre skattesatsen på . Värdetillväxten på försäkringssparandet blirdärför i motsvarande mån högre. Om egenföre-tegaren inte vill satsa mer pengartotelt sett i en pensionsförsäkring än han nu gör kan dette ske genom att hansänker sin årliga avgift för försäkringen. Den lägre sparinsatsen uppvägs i ettsådant fell av den lägre beskattningen av avkastningen på sparbeloppet. I ingetav dessa fell sker således någon försämring av villkoren för försäkringssparandet. Förslagenföranleder ändringar i 1 och 3 §§ lagen om säiskild löneskatt påpensionskostnader. Densänkte löneskatten på förvärvsinkomster och pensionskostnader medför ett årligtskattebortfell på netto 90 milj.kr. 6.4 Slopande av socialavgifter på vinstandelsmedel m.m. Mittförslag: Socialavgifter tes fr.o.m. inte längre ut påarbetsgivares bidrag till vinstendelsstiftelser. Bidragen skall inte hellervara pensionsgmndande för arbetstegaren. görs tekniska justeringar ilagen (1962:381) om allmän försäkring med anledning av ändringar i skollagen. Skälenför mitt förslag: I ett stort antel företeg har åtgärder vidtegits för attgenom vinstendelssystem göra de anställda delaktiga av företegets resultet, ökaproduktiviteten, sprida det individuella ägandet i företeget och öka känslan avsamhörighet med företeget. Överföring av vinstmedeltill en företegsanknuten vinstandelsstiftelse beslutes av företeget i regel ianslutning till att resultetet fastställs. Överföringensker till en av de anställda eller personalor-ganisationeraa vid företegetbildad stiftelse. Stiftelsen utgör ett från företeget fristående rättssubjekt.Enligt praxis får företeget under vissa fömtsättningar göra avdrag vidinkomsttexeringen för det till stiftelsen . Ofte bildar varjeavsättning en särskild fond men andra konstmktioner förekommer också.Stiftelsen placerar i regel medlen i värdepapper, ofta i aktier i det företegsom lämnat bidraget. Andelsrätt i stiftelsensförmögenhet gmndas på anställning i det överförande företeget vid en visstidpunkt eller . De individuella andelaraa bestäms medutgångspunkt i anställmngsform, avlönad tid eller liknande. Stiftelsen förvalter deöverförda medlen (vinstandelsmedlen), inkl. avkastning och realiseradvärdestegring, för andelsägaraas räkning. ofta efter fem åreller vid pensionering erhåller den andel sberättigade utbetolning av sinandel i form av kontonter eller aktier. När så sker beskattos mottogaren försin andel i inkomstslaget tjänst. Den som slutor sin anställning erhåller iallmänhet ett s.k. fribrev avseende sin andelsrätt. Med fribrev avses ett bevisom den eller de andelar som den anställde tillgodoförts i redan överfördamedel. Enligtpraxis togs tidigare inte ut några arbetsgivaravgifter när medlen lämnades tillstiftelsen. Avgifter togs inte heller ut när de anställda eller tidigareanställda erhöll sin andel från stiftelsen. Fr.o.m.den 1 januari 1988 har avgiftsskyldighet införts (prop. 1986/87:107, SfU20, SFS1987:567). Socialavgifter tos ut på bidrag som en arbetsgivare lämnar tillstiftelsen. Av praktiska skäl togs inte sjukförsäkringsavgift ellerarbetsskadeavgift ut på bidragen. I samband med skattereform ändradesregleraa. tos fulla socialavgifter ut på bidragen (prop. 1989/90:110,SkU30, SFS 1990:658). Samtidigtsom socialavgifter infördes på vinstendelsmedel beslutedes att värdet av vadsom på gmnd av arbetsgivarens bidrag till en vinstandelsstiftelse tillgodoförsen försäkrad skulle anses som inkomst av anställning vid beräkning avpensionsgmndande inkomst. andel ivinstandelsstiftelse har dock inte legat till grund för beräkning av Prop.1991/92:60 sjukpenninggmndande inkomst. Föregen del vill jag anföra följande. Vinstandelssystem i företog gör de anställdadelaktiga i företogets resultet och sprider ägandet. Systemet främjarproduktivitet och utgör ett långsiktigt sparande. sparande bör stimulerasytterligare. Det kan enklast ske genom att återgå till de förhållanden somgällde års lagstiftning.