prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Systemtillsyn har etablerats som tillsynsform påsamtliga distrikt och grandläggande utbildning för samtliga yrkesinspektörerhar genomförts. Arbetarskyddsstyrelsen avser att under denkommande perioden ytterligare utveckla och tillämpa systemtillsyn samt anpassametoden till de nya kraven påintemkontroll. Jag anser det viktigt att detta arbete intensifieras underperioden. Metoden i sin helhet bedöms av arbetarskyddsverketvara mest lämpad för stora och medelstora företag, även om delar av den ärtillämpbar på all inspektionsverksamhet.Systemen för arbetsgivarens internkontroll kan däremot se olika ut beroende på t. ex verksamhetens storlek ochinriktning. Med hänsyn till småföretagens ofta speciella straktur ochföratsättningar är det viktigt attmetoder för systemtillsyn anpassas och utvecklas även för dessa företag. Jag kommer att under anslaget C 2.Arbetsmiljöinstitutet ta upp frågan om samverkan mellan arbetarskyddsverketoch . Motbakgrund av den fördjupade prövning jag gjort av verksamheten drar jagföljande slutsatser. Myndighetsrollen skall prägla verksamheten ochbehöver förstärkas. roll är framför allt kontrollerande ochkravställande. 1 arbetarskyddsstyrelsens myndighetsroll ingår att varachefsmyndighet för yrkesinspektionen och att leda, samordna och utvecklaverksamheten inom arbetarskydds verket. Utveckling och tillämpning av systemtillsyn börunder perioden fortsät ta och anpassas till kraven på interakontroll. Därvid bör också kravenpå att arbetsgivarna har en organisation förarbetsanpassning och rehabilite ring beaktas. Det är vidare viktigt att kraven på dokumentation av åtgär der i tillsynsarbetet upprätthållsliksom kravet på en effektiv uppföljning. skafl för denkommande treårsperioden bedriva Prop. 1991/92: 100 sin verksamhet så att detsker förbättringar av arbetsmiljön sedd ur ett Bil. 11 helhetsperspektiv, där såväl fysiska, psykiska som sociala ocharbetsorganisatoriska aspekter beaktas. Inspektionsarbetet bör därförbedrivas så att en bred kompetens utnyttjas. Den påbörjade förändringen av verksamhetensinriktning skall därvid fortsätta så att verket också stärker sinkontrollerande roll och att prioritering av verksamheten görs mot de frånarbetsmiljösynpunkt mest belastade arbetsmiljöerna. Verket skall verka för att ändringarna iarbétsmiljölagstiftningen får genomslagi tillsynsarbetet. Verket skall därvid ägna ökad uppmärksamhet ål frågor om teknik, arbetsorganisation, arbetetsinnehåll, inflytande- och utvecklingsfrågor samt kvinnors arbetsmiljö. För att öka möjligheterna att utvärderaverksamheten måste system och metoder för detta utvecklas vidare. Jagavser att senare återkomma till regeringenmed uppdrag till arbetarskyddsverketatt redovisa resultatet av det påbörjade utvecklingsarbetet. gäller att kostnadema under anslaget skall minska med1,, eller med 5,3 milj.kr. under /93 genom effektiviseringaroch rationaliseringar. Av beloppet bör 3,7 milj.kr. återläggas till verket bl. a. för fortsatt utveckling av det ekonomi-administrativasystemet. Till följd av beslut av medanledning av prop. 1990/91:150 bil.11:9 med förslag till rörande omställning och minskning av den statliga administrationen(FiU30, rskr. 3T6) gäller elt besparingsmål för arbetarskyddsverket på 5milj.kr. Arbetarskyddsslyrelsen har i sinanslagsframställning lagt ut besparingen på det andra och det tredje året. Jag har för min del inget att erinramot att besparingen läggs ut på detla sätt. Jag föreslårvidare atl arbetarskyddsstyrelsen tillförs 3,2 milj.kr. för framför alll kostnader för tidigareADB-investeringar och för larmsystem för stöldskydd samt 5 milj.kr. förspeciella arbelsmiljöinsatser för Östeuropa.Dessa sistnämnda medel bör få utnyttjas först efter beslut av regeringen. Medelstilldelningen bör finansierasgenom överföring av medel frånfonden för arbetsmiljöförbättringar lill statsbudgetens inkomsttitel.Det bör ankomma på regeringen att besluta om denna överföring. Arbetarskyddsstyrelsens investeringsbehov förADB-utrastning /93-1994/95 uppgår till7,2 milj.kr. Chefen för fi nansdepartementet har tidigare denna dagpresenterat en försöksverksam het som innebär en ny beslutsordning och en förändrad finansieringsmo dell för finansiering avinvesteringar i anläggningstillgångar. Arbetar skyddsstyrelsen omfattas av dennaförsöksverksamhet. För investeringar i anläggningstillgångar beräknasarbetarskyddsstyrelsen ta upp lån i riks gäldskontoret på högst 18,5 milj.kr. Av detla belopp beräknas 15milj.kr. användas för lösen av återståendekapitalskuld hos statskontoret för ADB- 96 utrastning som anskaffats t.o.m.innevarande budgetår samt för lösen av Prop. 1991/92:100 ianspräktaget utrastningsanslag somkvarstår att amortera. verksamhet finansieras i dagtill viss del genom att 9,avarbetarskyddsavgiften enligt lagen (1981:691) om socialavgifter förs till statsbudgetens inkomsttitel. Jag föreslår att verket fr. o. m. helt finansieras avarbetarskyddsavgiften. I enlighet härmed har inom upprättats ett förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. Jagåterkommer till detta under anslaget C 2.Arbetsmiljöinstitutet. Medelsbehovet förarbetarskyddsverket beräknar jag för /93 till 384259000 kr.varav . avser pris- och löneomräkning. Vidare beräknar jag enbudgetram för perioden /93-1994/95 till I . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag anfört om denhuvudsakliga inriktningen av verksamheten vid arbetarskyddsverket 2.godkänna den av mig föreslagna finansieringen av arbetarskyddsverket 3.godkänna den av migföreslagna överföringen från fonden för arbetsmiljöförbättringar tillstatsbudgetens inkomsttitel ' 4.till /93 anvisa ett ramanslag på . 1990/91 Utgift 89 821 000(1)1991/92 Anslag 98 829 000 1991/92 Anslag 94 163000(1) 1992/93 Förslag 172 252 000(2) (1)Här ingår även demedel som tidigare redovisats under anslaget C 3. (2)har tidigare erhållit endel av sin basfinansiering frånarbetsrailjöfonden. I förslagetingår att dessa medel fr.o.m. skallföras till statens inkomsttitel och att medel till institutets basfinansiering i sin helhet skall anvisas över statsbudgeten. Arbetsmiljöinstitulets uppgifier är att bedrivaoch främja forskning, utbildning och dokumentation inomarbetsmiljöområdet i syfte att förbättraarbetsmiljön. Ca hälften av institutets forskning har finansieratsmed medel från arbetsmiljöfonden. , vars anslag i sin helhetbehandlas i forskningspro positionerna, ingår i budgetcykel 2, dvs. perioden /93-1994/95. Det ta innebär all institutet skulle omfattas aven budgetcykel som avviker från de tidsintervall som tillämpas ifråga om forskningspropositionerna. har därför fått myndighetsspecifika direktiv, som avser en period i stället för tre, dvs. 1992/93 -1995/96, för atl komma 97 i fas med forskningspropositionerna. 7 1991/92. Arbetsmiljöinstitutetanför i sin anslagsframställning att forskningsverk-samheten tar ianspråk av institutets samlade resurser och att ett besparingskrav på skulle innebära färretjänster än . En minskning med 8 9 tjänster kommer att drabbaforskningsenhetema och resten övrigverksamhet om besparingsförslaget skulle realiseras. anslås till detre nya forskningsområden som påbörjats under /90: Godarbetsmiljö för äldre. God arbetsmiljö för ungdomar och God arbetsmiljö inomsjukvården, - 1 milj.kr. anslås till företagshälsovårdsutbildningen underfyraårsperioden. Ökningen motiverasmed behovet av utökad utbildning bl. a. med anledning av riksdagensbeslut med anledning av prop. 1990/91:140 om arbetsmiljö och rehabilitering. - ytterligare 1,1 milj. kr anslås underfyraårsperioden till informationsverksamheten bl. a. för atttillsammans med arbetsmiljöfonden kunna geut en populärvetenskaplig tidskrift och för utbyggnad av institutets informationstjänster, anslås tillhybrid-DNA-delegationens verksamhet fr. o. m. /93, - /94 anslås 3 milj.kr. till hyresökning på grand av om- ochtillbyggnad av i . Arbetsmiljöinstitutetsverksamhet skall bedrivas så att den bidrar till ökad kunskap om arbetsmiljön.Institutet skall för den kommande fyraårsperioden i större utsträckning än skapa föratsättningar för attforskningsresultaten sprids och kan ligga till grand för konkretaåtgärder för att minska risker i arbetsmiljön. Institutet skall också strävaefter att öka antalet doktorander somhandleds vid institutet samt antalet disputationer . Budgetramen för perioden /93-1995/96 har beräknats till . För /93 beräknas ett ramanslag på . Arbetsmiljöinstitutetprioriterar tio områden varav fem avser arbetsrelate- 98 rade sjukdomar och olycksfall, tvåavser faktorer i arbetsmiljön samt tre Prop. 1991/92:100 programområden. prioriteras tre områden avövergripande art inriktade mot stora samhällsproblem. Det gällerprogramområdena God arbetsmiljö för äldre. God arbetsmiljö för ungdomar ochGod arbetsmiljö inom sjukvården. forskningsområden har huvudsakligenutgått från specifika arbetsskadoreller specifika faktorer i arbetsmiljön. Denna inriktning motprogramområden innebär att forskningsverksamhet successivt omstraktureras, vilket jagfinner riktigt. Därigenom utgår man från den för arbetsmiljön viktigahelhetssynen som det skapar föratsättningar för ett tvärvetenskapligtarbetssätt. Jämfört med den traditionella universitetsforskningen hararbetsmiljöinstitutets forskning en mertvärvetenskaplig karaktär, som markeras ytterligare med denna inriktningmot bredare programområden. tillämpar ettsystem för bedömning av forskningsenheteraas prestationer och resultat i syfteatt höja forskningens kvalitet ochproduktivitet. har också tagit initiativ till en utvärdering av den forskning som bedrivs inom institutets ämnesområden.Utvärderingen genomförs av från institutet fristående sakkunniga och avsersåväl forskningens kvalitet och produktivitet som dess relevans för riskema i arbetsmiljön. Syftet med utvärderingen äratt få underlag förställningstaganden beträffande forskningens framtida inriktning, organisation och dimensionering.Motsvarande utvärdering gjordes och kom att innebära vissa förändringarav inriktningen av den tidigare vid institutet bedrivna forskningen. I samverkan med universitet och högskolor somsvarar för antagning och examinationav de forskarstuderande ansvarar nya forskare kommer fram inomarbetsmiljöområdet. Antalet genomförda disputationer är både ett måttpå kvalitet och ett mått på produktivitet.För närvarande handleds 68 doktorander vid institutet och femdoktorander disputerar i ämnen inom institutetsansvarsområde. Arbetsmiljöinstitutetinformerar genom att dels ge ut populärvetenskapliga sammanfattningar avaktuell forskning, dels olika forskningsrapporter. Vidare informerar institutetgenom konferenser, temadagar och utställningar. Arbetsmiljöinstitutetsmålgrapper är mer skilda åt än de målgrapper somflertalet andra myndigheter har. Information om forskningsresultaten skall nå såväl andra forskare som alla dem somarbetar med arbetsmiljöfrågor. Dettar ofta att bygga upp forskning inom ett område. Det tarytterligare tid att få fram resultat som är så säkra och entydiga att de kan få genomslag i praktiska åtgärder påarbetsplatseraa. Jag ser det som angeläget att informationen utformasoch sprids så att föratsättningar skapasför att resultaten kommer till användning i arbetslivet. Företagshälsovårdsutbildningen Prop.1991/92:100 Institutetsutbildning för företagshälsovårdens personal omfattar vidareut- "''■'' bildning och efteratbildning. Den omfattar kurser för så gott som samtligakategorier anställda inom företagshälsovården samt även utbildning för blivandeskyddsingenjörer. Den introduktionsutbildning i företagshälsovård sombedrivits på försök har permanentats. Fr.o.m. /92 är genomgången introduktionsutbildningett krav för att få börja vidareutbildningen. Efterfrågan påföretagshälsovårdsutbildning är så stor atl antalet platser på kurseraa förföretagssjukgymnaster och för beteen-devetare klart understigit antaletsökande. Företagshälsovårdsutbildningen, somarbetsmiljöinstitutet ansvarar för, äri första hand ett medel för institutet att ge företagshälsovårdens personal dekunskaper om arbetsmiljön som de behöver i sitt arbete. Den är sålunda ett betydelsefullt medel för att föra utarbetsmiljöinstitutets forskningsresultat. tillförs institutet genomkontaktema med företagshälsovårdenspersonal kunskap om aktuella problem i arbetsmiljön. Det är mot dennabakgrand viktigt att utbildningen kontinuerligt utvärderas så att den ligger i fas med utvecklingen inomarbetslivsområdet. Institutet ocharbetarskyddsstyrelsen har ett nära samarbete och arbetarskyddsstyrelsen har två representanter iinstitutets styrelse. Det ger goda förutsättningar för att koppla ihopforskning med erfarenheter från praktiskttillsynsarbete och vice versa. Detta samarbete bör enligt min mening i ökadutsträckning även gälla arbetsorganisatoriska och psykosociala faktoreri arbetsmiljön. 2.4 Fördjupad prövn ing Arbetsmiljöinstitutethar en avgörande betydelse för den arbetsmiljöforskning som bedrivs i Sverige.Institutet har också omfattande kontakter med universitet och högskolor ilandet samt med den internationella forskningen inom området. Med forskare från många skilda discipliner har institutetgoda förutsättningar att bedriva den tvärvetenskapliga forskning som arbetsmiljönoch de ofta sammansatta problemen i arbetsmiljön fordrar. Det är väsentligt attinstitutet i sitt framtida arbete utvecklar och bevarar sin karaktär avtvärvetenskaplig institution. 1 det europeiska samarbetet förutser jag attinstitutets forskning kommer att vara värdefull inom arbetsmiljöområdet. Institutets huvudsakliga forskning skall bedrivasså att den kan omsättas till praktiskaåtgärder. Även om elt forskningsinstitut inte kan ta på sig ansvar för attpåverka hur arbetsmiljön utformas så är det viktigt att väga in denna aspekt iinstitutets verksamhet. Inriktningen av forskningen bör främst ta sikte på att ge underlag för arbetet medatt minska arbetsrelaterade sjukdomar och olycksfall. Institutets prioritering och successivaomorientering av forskningen mot programområden kommer att innebära enomfördelning av resurseraa och 100 att det tvärvetenskapligaarbetssättet blir tydligare. Jag föratsätter att Prop. 1991/92:100 institutet återkommer till regeringen och redovisar resultaten sedan den nuBil. 11 pågående utvärderingen är slutförd. 1 strävan efter högre vetenskaplig kvalitet gällerdet att fastställa delmål för hur detta skall nås. Eftersom forskarutbildningenär en av de grandläggande föratsättningama för en fortsatt hög kvalitet påforskningen, kan ett sådant delmål vara antalet doktorander ochdisputationer. Institutet bör därför medverkatill att antalet doktorander ochdisputationer ökar inom dess ansvarsområde. Det övergripande målet förarbetsmiljöinstitutets verksamhet skall vara attbidra till ökad kunskap omarbetsmiljön. Väsentliga faktorer för att målen skall kunna uppnås ärinnehållet i forskningen, sättet att informera för att forskningsresultatenskall komma till användning samt forskningens kvalitet ochproduktivitet. För att uppnådessa mål bör den redan inledda förändringen av institutets verksamhetfortsätta så att institutetsuccessivt använder en större del av sina resurser för forskning inom bredaprogramområden; institutetbidrar till att skapa föratsättningar för att forskningsresultaten tas om handoch används för att åtgärda problem i arbetsmiljön; forskningens relevans ökar inte bara i förhållandetill det övergripande målet utanockså i proportion till de problem i arbetsmiljön som ger upphov till långasjukskrivningar och förtidspensioneringar. Den skall vidare vara väl avvägd i förhållande till annanforskning om arbetsmiljön; antalet doktorander vid institutet och antaletdisputationer skall öka. finansierasi dag över statsbudgeten av två anslag, delsC2. , dels C 3. : Anskaffning av vetenskaplig apparatur. Anslagen förs nu sammantill ett gemensamt anslag C2. gäller att kostnadema under förevarande an slag skall minska med 1,eller med 1,3 milj.kr. under /93 genom effektiviseringar ochrationaliseringar. Av beloppet bör 0,9 milj.kr. återläggas till åtgärder.Insti tutet har begärt medel för treforskningsområden nämligen God arbetsmil jö för ungdomar. God arbetsmiljö för äldre och God arbetsmiljö inom sjukvården. Institutet har vidare begärt medel för information samt för företagshälsovårdsutbildningen. För attarbetet med att framför allt de nya forskningsområdena skall kunna fortsätta föreslår jag att institutetdels skapar utrymme genom omprioriteringar, delstillfälligt under /93 får 1,8 milj. kr. Jag hardärvid också tagit hänsyn tifl de medel som 101 institutethemställt om för installation av larmsystem. I övrigt är jag inte bereddatt tillstyrka institutets förslag. Den ökademedelstilldelning som jag nu föreslagit, 1,8 milj.kr., bör Prop. 1991/92:100finansieras från fonden för arbetsmiljöförbättringar. Det bör ankomma på Bil.11 regeringen att besluta om en omföring av medlen från fonden för arbetsmiljöförbättringartill statens inkomsttitel. Delegationens framtidaorganisatoriska placering behandlas i genteknikberedningen. Delegationen harbegärt ytterligare medel för nästa budgetår. Jag föreslår ett belopp omI milj.kr. inkl. pris-och löneomräkning. ,som delvis finansieras över statsbudgeten, har genom tidigare beslut av hittiUs också erhållit en del av sin finansiering från arbetsmiljöfonden (prop.1984/85:100, bil. 12, SoU 16, rskr287). Jag föreslår att institutet fr. o. m. nästa budgetår helt finansieras medmedel från arbetarskyddsavgiften. Detta bör ske genom en omfördelning avarbetarskyddsavgiften från arbetsmiljöfonden till staten för finansieringav institutets verksamhet. Institutets verksamhet bör därefter helt finansierasöver anslag på statsbudgeten. 1 enlighet härmed och vad jag har anförtunder anslaget C 1. har inom arbetsmarknadsdepartementetupprättats ett förslag till lag om ändring i lagen (1981:291) omsocialavgifter. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som underbilaga 11:1. Lagändringen bör träda i kraft den . Jag hari denna fråga samrått med statsrådet . Det sammanlagdaresursbehovet för beräknar jag till . Vidare beräknarjag en budgetram förperioden /93 - 1995/96 tifl . Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1.anta förslaget till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 2.godkänna vad jag har anförtom den huvudsakliga inriktningen av verksamheten hosarbetsmiljöinstitutet, 3.godkänna den av migföreslagna överföringen från fonden för arbetsmiljöförbättringar till statsbudgetens inkomsttitel, 4.lill .irbetsmiljöinstitutetför /93 anvisa ett ramanslag på . 1990/91 Utgift 663 973 000 Reservation 86 814000 1991/92 Anslag 748 153 000 1991/92 Anslag 735 259 000(1) 1992/93 Förslag 764 153 000(2) Från anslagetbetalas anordnande och drift av () samt metodutveckling, forskning ochpersonalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Budgetramen förbudgetåren 1991/92-1993/94 har beräknats tifl . /93 begär AMS . under anslaget Yrkesinriktadrehabilitering. EnligtAMS visar insatseraa inom verksamheten "Arbete åt unga handikappade" fortsatt goda resultat trots detförsämrade arbetsmarknadsläget. var drygt 600 ungaförtidspensionerade aktuella hos arbetsförmedlingenoch och ytterligare 730 tillkom . fick 144 arbete med eller utanen lönesubvention och ytteriigare 230 . Allt fler kom också attomfattas av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 1991/92:100 Bil. Enligtde riktlinjer som gällde för verksamhet /91 skulle väntetidema före inskrivning vid Aminedbringas. Vidare skulle insatsernaför unga, som på grund av en svårare funktionsnedsättning har förtidspensioneller helt sjukbidrag, fortsätta i minst samma omfattning som /90. Särskild uppmärksamhetskulle ägnas ungdomarnas övergång från skolan till arbetslivet. Inskrivningstiderna vid arbetsförmedlingen föreinskrivning vid ökade under /91 med nästan två veckorjämfört med budgetåret innan. Antalet inskrivna sökande vid minskade något under /91, liksom andelen medarbetshandikapp av samtligainskrivna sökande. Utvecklingen får ses mot bakgrand av det försämradearbetsmarknadsläget med allt fler arbetslösa och därmed ett ökat behov av s. k. riktade insatser från sida,dvs. insatser för grapper av sökande, som inte skrivs in vid utan omfattasav mer kortvariga och avgränsade insatser. Genomsnittliganmälningstid för arbetslösa sökande (kat. 1) före inskrivning vid 1989/90 och 1990/91 -_ /"--------- -y*'------------- ""- jul aug sep okt nov dec jan feb mar apr maj jun 1989/90 103 AMS har lämnat en slutrapport (AMSserie V 1991:1) från den fyraåriga . 1991/92:100 försöksverksamheten "Arbete åt unga handikappade". 1rapporten konsta- Bil. 11 terar man att antalet nybeviljadeförtidspensioner/sjukbidrag för ungdomar iåldera 16 minskat mellan åren 1986 1989, efter att halegat på en relativt nivå. Minskningen kan inte förklaras av någonmotsvarande förändring i befolkningsunderlaget, tvärtom ökadeåldersgrappens storiek något . Räknat per 1 000 försäkrade 16 - skedde en nedgångfrån 1,2 till 1,0. Minskningen hänför sig helt till den yngsta grappen16 - , där antalet ungdomar sombeviljades pensionsförmån sjönk med mer än en tredjedel. Även om denna utveckling kan ha flera olikaförklaringar som exempelvis ändradpraxis vid nybeviljande av pension/sjukbidrag, så ter det sig ändå rimligt attUnga-Handikappade-verksamheten har bidragit till förändringen,inte minst genom den bredd verksamheten har haft. 2.2 Medelsberäkning m. m. RRVhar inlett en granskning av arbetsmarknadsinstitutens roU och finansiering.Granskningen syftar till att få ettbättre resursutnyttjande. Arbetet kan väntas vara avslutat under andra hälftenav . Jag avser att inför nästkommande budgetår återkomma med förslag omsådana förändringar, som granskningen kan ge anledning till. beslut (prop. 1990/91:150 bfl. 11:9,FiU30, rskr. 386) om omställning och minskning av den statligaadministrationen innebär ett årligt besparingskrav på arbetsmarknadsinstitutenmed 5 milj.kr. Jag har tagit hänsyn till detta i min medelsberäkning. Vidarehar ett rationaliseringskrav på 1,tillämpats. Vid medelsberäkningen har tvåtredjedelar av besparingen återförts till anslaget för produktivitetshöjandeåtgärder, bl. a. i form av datoranskaffning. Tillyrkesinriktad rehabilitering beräknar jag för /93 sammantaget . (-1- . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Yrkesinriktad rehabilitering /93 anvisa ett ramanslag på . C 4.Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag 1990/91 Utgift 519 164000(1) 1991/92 Anslag 452 230 000 1992/93Förslag 506 470 000 (1) Utgifter har ingått i dettidigare anslaget B 4. Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag. Från anslaget betalasutbildningsbidrag till inskrivna sökande vid . lAMS Prop.1991/92:100 För /93 begär AMS600 milj.kr. till utbildningsbidrag till i*- ' inskrivna sökande vid . Somjagtidigare har nämnt har AMS fått i uppdrag att följa upp kostnadsutvecklingenvad gäller utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering. Jag beräknar en oförändrad volym om 300000deltagarveckor för /93. Kostnaderna för utbildningsbidrag fördessa veckor beräknarjag tifl . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Yrkesinriktad rehabilitering:Utbildningsbidrag för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . C 5.Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet 1991/92 Anvisat 1 000 1992/93Förslag 1 000 Anslaget avser uppdragsverksamhet inom denyrkesinriktade rehabiliteringen, s.k. arbetslivstjänster, riktad till företag och förvaltningar som vill använda sig av de kunskaper och erfarenheter inomområdet yrkesinriktad rehabilitering som finns inomarbetsmarknadsverket. Enligtbokslutet för arbetsmarknadsverket uppgick länsarbetsnämndemas intäkterav uppdragsverksamheten till 139 milj.kr. Kostnaderaa uppgick till 136 milj.kr. Resultatet efter avskrivningar och finansiella intäkter och kostnader uppgick till1654 . Ca 300 årsarbetare ärengagerade i arbetslivstjänster/uppdragsverksamhet och finansierade medintäkter av verksamheten. Iskrivelse har AMS redovisat ett uppdrag av regeringen avseende verkets intäktsfinansierade verksamhet.