prop · GF03102 · 1991-12-31 00:00:00 — 3.genomföra analyser och beviljastatsbidrag till sjukvårdshuvudmännen i syfte att förbättra den tekniskaförsörjningen (). Beställningsbemyndiganden för ifrågavarandeändamål erfordras enligt styrelsen med . Vidare bör påbörjasanskaffning av ABC-skyddsmateriel till hälso- och sjukvårdens krigsorganisation(. 4.fullfölja en uppbyggnad avsjukvårdsenhet 86 (.) 5.bevilja bidrag tillsjukvårdshuvudmännen för att förbättra sambandssystemen i krig (12 miljonerkr.). Beställningsbemyndigande erfordras enligt styrelsen med . 1992/93 Regeringen Beredskapslagring av förnödenheter för hälso- och sjukvård i krig Utbildning av personal för den civila hälso- Hälso- och sjukvårdens säkerhet inkl. Prioriteradeområden inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. är i första hand att förbättraförsörjningberedskapen vad avser läkemedel inkl. infusionsvätskor och sjukvårdsmaterielav förbrukningskaraktär. Beredskapslagring avförnödenheter för hälso- och sjukvård i krig har även beräknatsinvesteringsbidrag m.m. till sjukvårdshuvudmännen, i huvudsak motsvarandekapitalkostnaderna för investering i utökade lagervolymer för den kvarvarande fredsmässigasjukvården. Som framgår av kapitel 1,avsnitt 6.3 föreslår regeringen att . av reserverade medel underifrågavarande anslag skall få disponeras av chefen för armén för inköp avhelikoptrar för sjuktransporter. Under anslagsposten 3. harmedel beräknats för sjukvårdens skydd i krig bl.a. vad avser ,. Beställningsbemyndigandenerfordras för hälso-och sjukvårdens säkerhet och för att förbättra hälso- ochsjukvårdens sambandssystem. Med hänvisning tillsammanställningen beräknas anslaget till . Driftkostnader för beredskapslagring m.m. Prop.1991/92:102 Kapitel 5 1990/91 Utgift1991/92 Anslag 1992/93 Förslag 65 940 000 69 470 000 71818 000 Från anslaget bekostasförvaring och underhåll av beredskapsutrustning samt drift av beredskapslagerav läkemedel m.m. för den civila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation. Socialstyrelsenföreslår i sin framställning bl.a. följande: Driftoch underhåll av beredskapslager bör innefatta bl.a. läkemedel, var aktig sjukvårdsutrustning och sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär. Kostnaderna härför beräknas till . Ersättning till sjukvårdshuvudmännen bör utgå för s.k.administrativa kostnader (.) För systemförvaltning av styrelsenspersonalförsörjningsregister för hälso-och sjukvårdspersonal i krig (Integer)bör anvisas medel (.) Utbetalning bör ske av statsbidrag enligtkungörelsen (1970:301) om frivillig försvarsverksamhet inom styrelsens verksamhetsområde(.) Anslag 1991/92 Förslag 1992/93 Regeringen 1991/92:102 Kapitel 5 Drift och underhäll av beredskapslager m.m. Ersättning till sjukvårdshuvudmännen Personalförsörjning Vapenfria tjänstepliktiga Statsbidrag till frivilligorganisationer Viss utredningsverksamhet Summa 29 000 000 2 000 000 Driftkostnaderna för den civila hälso- och sjukvårdensförsörjningsberedskap är beroende av de investeringar som görs under detföregående reservationsanslaget E 15. oeh har beräknats i enlighet med vadregeringen i övrigt har uttalat om inriktningen av hälso- och sjukvården ikrig. (dir. 1990:20) har föreslagitatt del av anslagsposten 2. Ersättning fill sjukvårdshuvdmannen skall inordnasi ett nytt generellt statsbidragssystem (SOU 1991:98). Kommitténs förslag remissbehandlasför närvarande. En proposition avses lämnas till . uppgift att placera vapenfriatjänstepliktiga inom hälso-och sjukvård övertas fr.om. /93 avVapenfristyrelsen (prop. 1990/91:150, bil.II:4.1, FiU37, rskr.390) varför någramedel för detta ändamålet inte har beräknats under anslaget. Med hänvisning till sammanställningen beräknas anslagettill . 1. godkänner inriktningen av funktionerna inom verksamhetsområ det, 2. till för /93anvisar . utöver vad som föreslagits i prop.1991/92:100 bil.6, 3.bemyndigarregeringen att medge att åtgärder för sjukvårdens säkerhet och ABC-skydd fårvidtas inom en kostnadsram på , 4.bemyndigarregeringen att medge att åtgärder för sjukvårdens samband får vidtas inom enkostnadsram på , 5.tillBeredskapslagring och utbildning m.m. för häbo- och sjukvård i krig /93 anvisar ett reservationsanslag på , 6.tillDriftkostnader för beredskapslagring m.m. för /93 anvisar ettförslagsanslag på . FunktionenTelekommunikationer omfattar för totalförsvaret gemensamma telekommunikationersom tillhandahålls genom det allmänna telenätet. har i dagfunktionsansvaret för funktionen. I verketsförsvarsförberedelser ingår att planera verksamheten och vidta åtgärder så attskilda totalförsvarsgrenars oundgängliga behov av telekommunikationer underkriser och i krig kan tillgodoses. 1991/92:102 Kapitel6 Regeringenavser föreslå följande mål för frnktionen. På telekommunikationsområdetskall så långt som möjligt tillhandahållas de tjänster som finns i fred. Vissasystem som är särskilt angelägna för totalförsvaret skall redan i fred ges enökad robusthet. Vid krigsutbrott skall totalförsvarsviktiga kunders teletrafikkunna ges prioritet . Dessa kunders teleanordningar skall kunnaunderhållas och repareras . Om inte annat överenskommits gäller dettateleanordningar för vilka har motsvarande fredsåtagande.Telekommunikationer för ledning och operativ verksamhet skall säkerställas såatt angelägen trafik kan återupptas senast åtta tirrunar efter totalavbrott.Ljudradiosändningar skall kunna nå större delen av befolkningen i berörttäckningsområde efter skada. Grunden till denuthållighet i telenätet som behövs för att motsvara kraven både under kriseroch i krig läggs vid den utbyggnad av nätet som föranletts av kundernas kravpå säkerhet och tillgänglighet i fred. Flexibiliteten i telesystemet är god. Dåkraven på telefunktionen under kriser och i krig är högt ställda måste, trotshittills gjorda beredskaps- och säkerhetsinsatser, fortsatta och konsekventaåtgärder för såväl driftsäkerhet som krigsuthällig-het vidtas för attsäkerställa de för totalförsvaret särskilt angelägna tjänsterna. programplanhar inriktats mot en förstärkning av driftsäkerhet och krigsuthållighet vidverkets anläggningar. Regeringen godtar i huvudsak förslag tillinriktning av åtgärderna . Regeringen anser attberedskapsåtgärder för funktionen bör vidtas sommotsvarar grundalternativet i programplanen så länge harfunktionsansvaret. Regeringen förordar således en investeringsnivå på istorleksordningen . prisnivå, med tillhörandedriftskostnader i storleksordningen . Enligt1987 års försvarsbeslut skall svara för finansiering av samtligasina beredskapsåtgärder. I regeringens proposition1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt föresläs att då staten ställersärskilda krav på som inte kan rymmas inom normala affärsmässigahänsyn skall staten som beställare av en tjänst kompensera verket ekonomisktför detta. Det gäller bl.a. kostnader för beredskapsåtgärder.Kompensationen kommer fr.o.m. verksamhetsåret 1991 att ske genom attteleverkets utdelning till staten justeras för kostnader förberedskapsåtgärderna. har ställt sig bakom förslaget (TU28, rskr.369). Mot bakgrund av attkonkurrensen ökar snabbt och påtagligt på telekommunikationsmarknaden harregeringen i budgetproposifionen 1991/92:100, bil.7 aviserat ett genomgripandeöversynsarbete av telekommunikationsområdet. En av utgångspunkterna föröversynen är att kommer att ombildas till akfiebolag den 1 januari1993. För att säkerställa att telekommunikationerna är funktionella och föratt fördelarna med konkurrens skall kunna utnyttjas i full utsträckning har ensärskild utredare tillkallats för att utarbeta förslag till den lagstiftningoch den ändrade reglering i övrigt som behövs på telekommunikationsmarknaden(Dir. 1991:34). Utgångspunkten för uppdraget är att återståendemyndighetsutövning skall överföras till någon annan myndighet. I dettasammanhang skall de uppgifter av myndighetskaraktär som har inomtotalförsvaret tas upp för särskild översyn. Vad gäller definitionen avdet framtida ansvaret för funktionen Telekommunikationer samt var ansvaretskall ligga och hur detta skall finansieras avser regeringen att återkommatill . Först när dessa frågor utretts finns möjlighet att ta ställningfill framtida investerings- och driftnivåer. Utredningsarbetet planeras varaslutfört . Underlag för en analys avhur totalförsvarets behov av tillförlitliga telekommunikationer skall kunnatillgodoses har lämnats av överbefälhavaren och överstyrelsen för civilberedskap i en gemensam skrivelse till regeringen den 26 augusfi 1991. 1991/92:102 Kapitel 6 komplettering av programplanen för som lämnadestill regeringen konstaterar verket att programplanen förperioden i allt väsentligt fortfarande gäller. Televerketpåpekar i kompletteringen till programplanen att den förändrade säkerhetspolitiskasituationen i vår omvärld inte föranleder verket att ompröva behovet avfortsatta beredskapsåtgärder. Däremot accentueras behovet av en ökad integrationav dessa åtgärder för säkerhet i fred och katastrof. Vidarepekar verket på att kvarvarande skillnader mellan transmission ochkopplingsteknik, radio och kabellösningar, lokalnät och riksnät samt tal ochdatakommunikation kommer att minska kraftigt redan under den närmaste programplaneperioden.Gemensam digital teknik i grunden, integrerade telesystem och generella drift-och underhållssystem verkar för detta. Detta medför att konsekvenser av enstakaförändringar i integrerade telesystem i allt högre utsträckning kan fortplantasig långt bort både geografiskt och funktionellt. förbättras telenätets driftsäkerhet genom introduktion av en ny ochsäkrare teknik samt tåligare nätkonfigurationer. Belastningen ökar dockkontinuerligt genom trafikvolymens tillväxt och genom att de nya tjänsterna itelenätet har ett radikalt annorlunda trafikmönster än den traditionellatelefonin. Massanrop och upprepade anrop är nya fenomen, som te- lenätet inte från börjanvar specificerat och dimensionerat för, och som kräver nya teletekniskalösningar för att undvika trafikspärrning. Under kriser och i krig kommerintroduktionen av nya funktioner och utbyggnader inte att genomföras. understrykeratt telenätets ökade programvamberoende och snabba föränderlighet innebär atttelekommunikationssystem som avses användas under kriser och i krig bör varainkopplade och kontinuerligt provade redan i fred. behandlar ikompletteringen till programplanen finansieringen av verkets beredskapsåtgärder.Verket menar att metoden som innebär att verket skall kompenseras förberedskapsåtgärder måste kompletteras med att statens krav på vilkenförsvarsverksamhet som skall bedrivas preciseras och klargörs i samråd medteleverket samt att uppföljning sker. Principen bör enligt verkets mening varaatt verksamhet som är av egenintresse från ekonomisk, teknisk och marknadsmässigsynpunkt för också finansieras av verket. Renaförsvarsförberedelser torde i vissa fall vara motiverade av marknadsmässigaskäl medan andra inte är det. Här finns med andra ord en gråzon som måsteklarläggas. Verket utvecklar detta resonemang med ett förslag på hur kostnaderför skadeförebyggande och skadebegränsande åtgärder, som utgör väsentligainslag i risk och skadehantering, kan betalas. 1991/92:102 Kapitel6 FunktionenPostbefordran omfattar för totalförsvaret gemensamma post-korrununikationer somtillhandahålls genom postverkets försorg. Postverkethar funktionsansvaret för funktionen. har dessutom uppgifter inomfunktionen Betalningsväsende. Regeringenavser fastställa följande mål för frnktionen. Samhällets behov avpostal kommunikation skall kunna tillgodoses även under kriser och i krig.Organisationen skall kunna anpassa verksamheten till förändradeförutsättningar. Vissa totalförsvarsviktiga försändelser och betalningar skallkunna ges särskild prioritet. En särskild sorteringsorganisation för fältpostadresseradpost skall kunna skapas. Totalförsvarets behov avatt alla skall nå alla samt att säkerställa betalningsförmedlingen bl.a. genompostgirot bygger i stor utsträckning på postverkets resurser. I postverketsfunktionsansvar ingår att planera verksamheten och vidta åtgärder så attsamhällets oundgängliga behov av postala tjänster kan fillgodoses även underkriser och i krig. Detta innebär att det åligger postverket att i såväl fredsom krig för totalförsvaret säkerställa postal drift och i nödvändig omfattningupprätthålla driften vid sina anläggningar. Vidare skall postverket arbeta föratt omställningen från fredsförhållanden till beredskaps- och krigstillståndskall kunna genomföras snabbt och att uppgif- 18 1991/92. terna i största möjliga utsträckning skall kunna lösasäven . Enligt försvarsbeslut skall postverket svara förfinansiering av samtliga sina beredskapsåtgärder. Mot bakgrund av att konkurrensen ökat påtagligt päpostmarknaden aviserade den förra regeringen (prop. 1990/91:87) en översyn avförutsättningarna och formema för postverkets verksamhet. I årets budgetproposifion(prop. 1991/92:100, bil. 7) redovisas delar av resultatet av översynen. Ett avförslagen är att postverket skall bolagiseras. För att säkerställa fungerandepostservice även fortsättningsvis och för att fördelarna med konkurrens skallkunna utnyttjas i full utsträckning avser regeringen att tillkalla en utredningmed uppgift att föreslå dels den lagreglering som behövs i en ny konkurrenssituation,dels hur postverkets nuvarande myndighetsuppgifter bör hanteras vid en avreglering.I detta sammanhang skall de uppgifter av myndighetskaraktär som postverket harinom totalförsvaret tas upp för särskild översyn. Planeringen av den postala verksamheten som föranletts avkundernas krav på säkerhet och tillgänglighet i fred utgör grunden till denuthållighet som behövs för att motsvara kraven under kriser och i krig.Flexibiliteten i den planerade verksamheten är god. Kraven på postbefordran,betalningsförmedling och penningmedelsförsöijning är högt ställda. Därförmåste, trots gjorda beredskapsinsatser, fortsatta och konsekventaåtgärder för att garantera att erforderlig funktionssäkerhet som krävs vidtasför att säkerställa de för totalförsvaret särskilt angelägna tjänsterna. Staten börsom beställare kompensera postverket ekonomiskt för den uthållighet ochsäkerhet i postbefordran som krävs av verket och som inte kan anses rymmas inomnormala affärsmässiga hänsyn. Detta gäller bl.a. postverkets kostnader förberedskapsåtgärder. I departementspromemorian (Ds 1991:44) Postenskonkurrensförutsättningar har postverkets kostnader för beredskapsplaneringfastställts till . Regeringen anser attpostverket inom ramen för sociala uppgifter vidtar beredskapsåtgärder förfunktionen som motsvarar . för investerings- ochdriftkostnader. Mot bakgrund av att flera aktörer uppträder på postbefordrings-och betalningsmarknaden måste formerna för hur totalförsvarets behov avtillförlitlig postbefordran och betalningsförmedling skall kunna tillgodosesanalyseras. Vad gäller definitionen av det framtida ansvaret för funktionenPostbefordran samt var ansvaret skall ligga och hur detta skall finansierasavser regeringen att återkomma till . Först när dessa frågor utrettsfinns möjlighet att ta ställning till framtida investerings- och driftnivåer.Utredningsarbetet planeras vara slutfört . Prop.1991/92:102 Kapitel 6 har som uppgift att tillgodosetotalförsvarets behov av transporter under kriser och i krig. Funktionen delasin i delfunktionerna väghållning,järnvägstransporter, banhållning, sjötransporter, flygtransporter,landsvägstransporter och transportsamordning. Ansvaret för funktionenTransporter och för delfunktionerna transportsamordning och landsvägstransporteröverfördes från transportrådet (TPR) till överstyrelsenför civil beredskap. , , , sjöfartsverketoch luftfartsverket svarar för de övriga delfunktionerna. Dessutom ingårstatens räddningsverk i funktionen Transporter. En programplanhar utarbetats av TPR för funktionen Transporter i samråd med trafikverken.Den gäller för åren 1992/93-1996/97. I denna anges mål, beredskapsläge ochinriktning för funktionen. Prop.1991/92:102 Kapitel 6 Regeringen avser fastställa följande mål för frnktionen. För totalförsvaret nödvändiga transporter skall kunnagenomföras under kriser och i krig och landets civila transportresurser isådana situationer kunna utnyttjas på ett för totalförsvaret effektivt sätt. Ett fungerande transportsystem är av mycket stor betydelseför totalförsvaret. Särskilt viktigt är att klara transporter underinledningen av ett krig i samband med mobilisering. Det civilatransportväsendet måste snabbt och flexibelt kunna utnyttjas vidförsvarsmaktens beredskapshöjningar, mobilisering, koncentrering ochuppmarsch. Omfördelning av transporter mellan trafiksätten skall kunna skesnabbt. Det är också angeläget att resurser som finns i reserv snabbt kan börjautnyttjas. Det ställer bl.a. krav på en effektiv ledningsorganisation. Landsvägstransporter och flygtransporter prioriteras förejärnvägstransporter på grund av järnvägens sårbarhet i krig. Överstyrelsenför civil beredskap skall dels samordna verksamheten inom funktionenTransporter, dels samordna denna verksamhet med verksamheten vid andra berördamyndigheter inom totalförsvaret. Under kriser och i krig skall överstyrelsenverka för att landets civila transportresurser utnyttjas så att de transportersom är nödvändiga för totalförsvaret genomförs. Transporterna skall samordnasi samverkan med försvarsmakten. Verksamheten inom delfunktionen skall tillgodosetotalförsvarets krav på väghållning vid krigsfara och i krig och denplanläggning i fred som behövs för detta. är ansvarigt för beredskapsplaneringeninom delfunktionen. skall planlägga krigsorganisation, genomföraförsvarsutbildning av i krigsorganisationen ingående personal samt organiseraoch utbilda driftvärnet. En särskild utbildning av beredskapsplanläggare vidverkets regionala enheter genomförs. Reservbromaterielmed full bärighet skall av tillsammans med försvarsmakten finnasanskaffad för att vid en koncentrerad förbindelsebekämpning kunna ersättautslagna, permanenta broar en gång på fyra nordsyd-gående vägar i Norrlandsamt på ett minsta huvudvägnät i landet i övrigt. Denna målsättning kan enligtregeringens bedömning inte uppnås förrän . Behovet av investeringarinom delfunktionen Väghållning avser främst reservbromateriel och vissareservdelar för färjor, fordon och maskiner. Vid nybyggnation av broarinom bedömda riskområden bör konstruktionen för vissa broar göras extramotståndskraftig. Särskilda underhållsåtgärder kommer att vidtas avseendebefintlig reservbromateriel. Regeringen anser attplaneringen inom delfunktionen i stort kan inriktas mot vad som förordas i TPR:sprogramplan. Prop.1991/92:102 Kapitel 6 Banverketär ansvarigt för beredskapsplaneringen inom delfunkfionen Banhållning ochstatens järnvägar för beredskapsplaneringen inom delfunktionenJärnvägstransporter. Inryckningsresor på järnväg är av väsentlig betydelse förförsvarsmaktens mobilisering. Härutöver utnyttjas järnvägen så långt det ärmöjligt för förbandstransporter, förnödenhetstransporter och sjuktransporter. Inriktningenför planeringen är att järnvägstransporterna i ett krisskede i princip skallfungera som under normala förhållanden. Kapaciteten skall under ostördaförhållanden vara densamma som i fred. Under ett mobiliseringsskede skall ettnågot större kapacitetsuttag vara möjligt. Det skall också vara möjligt attinom en tidsrymd av avbryta pågående transporter för att påså vis frigöra kapacitet för prioriterade transporter. Ävenunder störda förhållanden skall viss trafik vara möjlig. Detta innebär att ejelberoende dragkraft skall kunna användas vid störningar i eltill-förseln samtatt reservelverk för drift av växlar och signalsystem skall finnastillgängliga. skall vidare kunna ersätta vissa broar. För att öka uthålligheteni elförsörjningen till växlar, signaler, verkstäder m.m. bör anskaffningen avreservelverk fortsätta. Vidare bör anskaffning av reservdelar samt av utmstningsom delvis kan ersätta utslagna fjärrblockeringscentraler genomföras. För vissatyper av anläggningar bör ett ökat fortifikatoriskt skydd anordnas. För attklara elförsörjningen av sjuktransporttäg vid elavbrott och vid trafik på ickeelektrifierade banor bör särskilda reservelverk anskaffas. Underdet gångna året har teleanordningar installerats på några krigsuppehållsplatser.Vidare har reservelverk och ABCskydd anskaffats och beredskapsförråd byggts. Regeringen anseratt planeringen inom delfunktionen i stort kan inriktas mot vad som förordas i TPR:sprogramplan. Sjötransporternaär av väsentlig betydelse för den civila beredskapen inför kris och krig. Iprogramplanen föreslås att målet för delfunktionen Sjötransporter skall varaatt det under ett krisskede skall finnas svenska och utländska fartygtillgängliga i sådan omfattning att av det sjötransportarbete somnormalt produceras i utrikeshandeln kan produceras. Utrikeshandel antas varaav normal omfattning under större delen av ett krisskede. Iett skede då krig förs i vår omvärld men där inte är indraget är måletatt av det totala sjötransportarbetet i samband med vår utrikeshandel kanproduceras. Under krig där är indraget är motsvarande mål . Vidare innebär målet attreservplatser för lastning och lossning skall finnas förberedda i tillräckligtantal för att möjliggöra export och import om ordinarie hamnar inte kanutnyttjas. TPR konstaterar iprogramplanen att målen för delfunktionen Sjötransporter inte uppnåtts.Kapaciteten hos den svenskflaggade handelsflottan är inte tillräcklig. Sverigeär för sin utrikeshandel beroende av att också kunna disponera utländskahandelsfartyg. Regeringen har iproposition (1991/92:38) om inriktningen av den ekonomiska politiken aviseratnya sjöfartspolitiska åtgärder med sikte på att ge den svenska sjöfartsnäringenfortsatta utvecklingsmöjligheter. Svenska redare har dessutom storabeställningar av nya fartyg. Regeringen gör därför bedömningen attberedskapsläget kommer att förbättras. Regeringen anser attplaneringen inom delfunktionen i stort kan inriktas mot vad som förordas i TPR:sprogramplan. Övriga trafikverktilldelas medel för beredskapsinvesteringarna från den gemensamma ekonomiskaplaneringsramen för den civila delen av totalförsvaret. I likhet med dem böräven beredskapsåtgärder finansieras utanför verkets ordinarieanslag. beredskapsåtgärder bör därför fr.o.m. budgetåret1992/93 finansieras med medel från den gemensamma ekonomiska planeringsramenför den civila delen av totalförsvaret. Ibudgetpropositionen 1992/93:100, bil.7 föreslogs att beredskapsåtgärderfr.o.m. /93 skulle finansieras med medel från den gemensammaekonomiska planeringsramen för den civila delen av totalförsvaret. I avvaktanpå försvarspropositionen avsattes medel för detta ändamål under anslag El.Föredraganden, chefen för , avsåg att iförsvarsbeslutspropositionen återkomma till regeringen i frågan. 1991/92:102 Kapitel6 Luftfartsverketär ansvarigt för beredskapsplaneringen inom delfunktionen. Flygtransporterna är avcentral betydelse för den civila beredskapen under kriser och i krig.Flygtransporterna tillhör de prioriterade delarna inom funktionen Transporter. I ett krisskede börflygtransporter kunna transportera lika mycket av vår utrikeshandel som normalt(ca ), samt att upprätthålla av normalutrikes persontrafik. Inrikes person- och godstransporter med flyg skall underett krisskede kunna utföras i en omfattning som%iotsvarar av transporternaunder normala förhållanden. Krisske-det antas här vara . Underneutralitet och krig skall enligt målet för delfunktionen möjlighet finnas att flygtransportera20 % av den utrikeshandel som normalt flygtransporteras, samt att upprätthålla45 % av normal inrikes person- och godstrafik med flyg. AB Aerotransports (ABA)och Linjeflyg AB:s flygplansflottor skall kunna utnyttjas för att tillgodosebehovet av inryckningsoch koncentrerings-transporter. Särskilt viktigt är ocksåatt kunna tillgodose behovet av fjärrsjuktransporter, även under stördaförhållanden. bör ca 30 flygplatser vara möjliga att trafikera medtungt jetflyg och vara utbyggda med uppställningsplatser för flygplanen.