prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 1.4 allt flerhushåll nu väljer att återbefela sina lån. Enligt denekonomiska bedömningen i bilaga 1.1 medför bl.a. den svenska kronans anknytning till ecim en sfebilisering av ränteläget,men utvecklingen visar att risker för tillfälligaräntehöjningar kvarstår. De sammanlagda direkfe, indirekfe och dynamiska effekteraa av en räntehöjning påverkar intefördelningen av den ekonomiska standarden på ett tydligt, systematiskt sätt.För många hushåll med stora ränteutgifter för egna hem bestäms dock denekonomiska standardutvecklingen i hög grad avränteutvecklingen. En kraftig räntehöjning som blir bestående får allvarligaföljder för ett stort antal hushåll. Metoderaaför fördelningsanalyser av ändrade skatter och transfereringar har utvecklatsbetydligt . Nuvarande fördelningsberäkningarbeskriver dock endast de direkfe effekteraa av ändrade regler. Vanligenjämförs hushållens ekonomiska standard, antingen genom typexempel eller i sfetistiska urval, enligt tidigare regler medvad som händer efter det att nya regler införs. Det underliggande anfegandet vidsådana sfetiska analyser är att inga andra ändringar av hushållens beteendeförväntas inträffe, oavsett om regler ändras eller inte. Man anfer dessutom attden ekonomiska utvecklingen är oförändrad eller opåverkad av ändrade skattereller transfereringar. Detfe ärnaturligtvis orealistiska anfeganden. Normalt genomförs åtgärder inom skatte- och transfereringssystemen just för att förändrahushällens ekonomiska beteende eller för att påverka den allmänna sam-hälbekonomiskautvecklingen. Skatteförändringar kan syfta till att t.ex. öka hushållens sparande och därmed till attförbättra samhälbekonomins funktionssätt. Vid en dynamisk fördelningsanalys av skatte- ochtransfereringsförslag skulleegentligen utgångsläget, dvs. förhållandena med nuvarande regler, beskrivas medhänsyn till de samlade direkfe, indirekfe och dynamiska effekteraa pålängre sikt av oförändrade regler. Konsekvenseraa av ändrade regler skulle på samma sätt beskrivas med de samlade effektema pålängre sikt. Vilka förändringar kan då väntas inträffe beträffande hushållensbeteenden, obalanser i ekonomin eller den ekonomiska tillväxten och hur kandessa förändringar, tillsanunans med nya regler, väntas påverka fördelningen avden ekonomiska välfärden? Skillnadema iutfell skulle då kunna visa de samlade direkfe, indirekfe och dynamiska fördelningseffekteraaav olika skatte- och bidragsregler. Ännu fmns det inte, såvitt känt, sådana komplexamodeller utvecklade, vare sig i eller i andra länder, eftersomkunskaperaa om hur hushållen ochsamhällsekonomin anpassar sig till olika skatter och transfereringarännu är bristfälliga. De förändringar avskatter och sociala transfereringar som är aktuella är relativt settbegränsade. De fördelningsmässiga effekteraa av åtgärderaa motverkar delvisvarandra. Sanunanfeget bör åtgärderaa således leda till mycket små förändringari fördelningen av den ekonomiska välfärden. Särskilt gäller det i förhållandetill konsekvensema av den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. I det följanderedovisas en bedömning av fördelningseffekter av viktigare förändringar1991-1993. 1991/92:100 Bil. EiTekter av olika förslag De direkfe fördelningseffekteraa aven sänkt skatt på kapitalinkomster beror på hur kapifelinkomsteraa är fördelademellan olika hushåll. Nettoinkomster av kapifel utgör en större del avinkomsten bland hushåll med låg disponibel inkomst resp. bland hushåll medhögst inkomster jämfört med övriga gmpper. Exempelvis fiims det mångapensionärer i lägre inkomstskikt som gynnasav en skattesänkning. Det betyder att den direkfe fördelningseffekten blirökade inkomster både för många ekonomiskt svaga hushåll och för hushållmed högsfe inkomster (diagram 2). Om hänsyn tos också till förslaget att sänkaräntebidragen, vilket höjer bostodskostnaderaa, får alla deciler utomden högsto sänkto disponibla inkomster. Sänkningen avskatter på värdepappersfonder, kapitalförsäkringar, privata pensionsmedel m.m.gynnar främst företogare och höginkomst-togare. Innehavet av dessa tillgångarär koncentrerat till de högsto inkomstskikten. Detsamma gäller sänktförmögenhets-, arvs- och gåvoskatt. Diagram2 Sänkt kapitalskattesats från till . Förändring av disponibel inkomstper konsumtionsenhet i olika deciler. Procent 0,i Samtliga 11 hushåll J -0,2 1 23456789 10 Deciler Även om vissaåtgärder gynnar ett fåfel hushåll med stora tillgångar, Prop. 1991/92:100 ärdet inte säkert att de samlade direkfe effekteraa på inkomstspridning- Bil. 1.4en, tofelt sett, kommer att bli särskilt omfettande. Förmögenhetsskatt betolas av en ganska begränsad grapp.Skattebortfellet för hela förmögenhetsskatten på . pekarpå att totoleffekten av ett borttogande blir relativt svag. Skatteanpassningamahar dessutom varit betydande, bl.a. genom flyttning av förmögenhetertill lågskatteländer och skatteplanering för att undgå arvs- och gåvoskatt osv.Om en sänkt förmögenhetsskatt leder till att färre förmögna hushåll flyttor ut,kan inkomstskatten från dessa hushålldelvis kompensera bortfellet av förmögenhetsskatt. De indirekfe effekteraa är svårare att bedöma.Sänkto kapitolskattesat-ser medför högre räntekostnader för boendet.Tillsammans med andra ekonomiska faktorer kan detto iimebära en ytterligarepress nedåt på priseraa på egna hem ochbostodsrätter. Mer gynnsamma skatteregler för aktier m.m. kan leda tillatt värdet stiger på sådana tillgångar. För-mögenhetsstmkturenbland hushållen kan innebära att nedskrivna värden på realkapifel resp.ökade värden på aktier m.m. leder till förändringar i förmögenhetsfördelningen. En bedömningav fördelningseffekterna måste också inkludera de dynamiska effekter man avser attuppnå medförslagen. Sänkningen av kapitabkatten syftar till att uppnå ett högrehushålbsparande och en förbättradkapitalförsörjning. Om detta sker förbättras förutsätt ningama för enökad ekonomisk tillväxt, fler arbeten, lägre inflation och stabilare räntor.Som visats har detto stor betydelse for hushållens ekonomiskasituation. Om nettosparandet ökar och vidgas till allt fler gmpper, kan åtgärderaas direkto effekter ytterligaremotverkas. Låg kapitol-beskattning gynnar fåtolet när kapitolinkomsteraa ärkoncentrerade men gynnar flertalet om sparandet breddas till storagrapper. En sänkt moms på mat m.m. ger följandefördelningseffekter, enligt de analysersom gjordes av kommittén för indirekto skatter. Sänkt moms på mat gerungefär lika stort belopp till alla hushåll, oavsett inkomst. Sänkningen iprocent är emellertid större för låginkomsttogare än för höginkomsttogare. Denstörsto skillnaden uppstår mellan hushåll med resp. utan bam. Hushåll med bamtjänar betydligt mer pk en sänkt moms påmat. Indirekto effekter kan uppstå om en prisanpassning sker, vilket innebäratt hela sänkningen inte når hushållen. Den föreslagna ändringen av finansieringsavgifteni arbetslöshetsförsäkringen iimebär att arbetslöshetskassoraa måstehöja sina medlemsavgifter.Medlemsavgifteraa torde knappast ha någon stork fördelningsprofil. Nästanalla förvärvsarbetande () är medlemmar i arbetslöshetskassan.Årsavgiften varierar i de stora kollektiven från ca /år till ca /år. Den direkto effekten av en höjdegenavgift på fördelningen avköpkraften kan väntas bli måttlig. Detsamma gäller effekten av slopad skattereduktionför feckföreningsavgift. ' Reformerad mervärdeskatt m.m. SOU 1989:35. Om de dynamiska effekteraa blir attlöneökningstakten och kostnadsutvecklingen bromsas kan detfe leda tillhögre tillväxt och minskad arbetslöshet. Om besparingaraa dessutom används tillarbetsmarknadspolitiska insatser m.m. kan den samlade effekten förväntas blipositiv. Tidigare undersökningar av RFV och SCB har pekatpå att karensdagar kan missgynna bl.a. låginkomsttogare och kvinnor.Studier av korttids-frånvaron, som redovisas av produktivitetsdelegationen,tyder emellertid på att denna frånvaro är ganska jämnt fördelad i olika gmpper. Aktuella beräkningar tyder på att karensdagar färganska svaga fördelningseffekter. RFV och SCB har jämfört karensdagarmed regleraa före den sänkto kompensationsnivån till resp. , förindivider före skatt. Effekten torde bli avsevärt mindre när man jämför karensdagarmed den nu gällande erättningsnivån och beräknar den efter skatt (diagram 3).På hushållsnivå utjänmas effekten ytterligare bl.a. av att män och kvinnor harolika korttidsfrånvaro. Ett införande avkarensdagar kan förväntas få positiva dynamiska effekter genom att den omotiverade frånvaron minskar. Korttidsfrånvaronhar stor betydelse för företogens kostnader och en minskning kan därmed bidratill en ekonomisk återhämtning. Besparingar inomsjukförsäkringen kan missgynna individer som har yrken med hög sjukfrånvaro.Besparingar samordnas dock med insatser för att stärka incitomenten förförbättringar av arbetsmiljön. Genom arbetsgivarperiodoch satsningar på rehabiliteringsersättning gynnas direkt de grapper someventuellt drabbas av de stotiska effekteraa. Inkomstförlusten för denenskilde kommer också att begränsas genom det högkostnadsskydd som skallinföras. 1991/92:100 Bil. Diagram3 i ukförsäkringen. Förändring av disponibel inkomst perkonsumtionsenhet i olika deciler -0,2 - -0,4 -0,6 -0,8 - När de olikaförslagen till ändrade skatter och transfereringar läggs Prop. 1991/92:100samman, blir effekten att hushållens disponibla inkomster per konsum- Bil.1.4 tionsenhet ökar med 1991-1993. Sanunanfettningsvis kan konsfeteras att sänktoarvs-, kapifel- och förmögenhetsskattesatser på kort sikt ökar denekonomiska standarden i det översto inkomstskiktet. Men även många hushåll medlägre ekonomisk standard får ökade inkomster. De direkto effektema av hittillsföreslagna eller aviserade åtgärder inom skatte- och transfereringssystemenkan bli en något ökad inkomstspridning. Efter hand som åtgärdema medförytterligare ökat sparande, också bland hushåll i vanliga inkomstlägen, kandenna effekt komma att reduceras. Men ökad arbetslöshet, mindre resurser tilloffentliga åtoganden m.m. träffer delvis samma gmpper som minskadesociala transfereringar. En kraftigt ökad arbetslöshet kan väntas få långtstörre negativa verkningar för redan utsatto gmpper än diskuteradebesparingar inom transfereringaraa. Om därföråtgärderaa ger effekter som lägre arbetslöshet, bättre tillväxt, lägre räntoroch prisstobilitet kan det dynamiska samspelet mellan olika insatser, sett övernågra år, leda till både en jämnare fördelning och bättre villkor för utsattograpper, jämfört med vad som skulle inträffe utan dessa åtgärder. Tryckeri, Stocktiolm 1991 13 Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken J'-' Miljöministera kommer senare dennadag att redogöra för den miljöpolitiska strategin som bl.a. innehållerföljande utgångspunkter: Miljölagstiftningenskärps och sammanförs i en miljöbalk som tar sig uttryck i vad naturenlångsiktigt tål. Miljökonsekvenserskall redovisas före varje beslut som ger större miljöpåverkan. Ekonomiskastyrmedel skall användas för att driva på utvecklingen till ett bärkraftigtsamhälle. skall även i interaationella fora verka för en ökadanvändning och samordning av ekonomiska styrmedel. Principenär att den som förorenar miljön skall betola. Inriktningen skall vara att varjevara och verksamhet bär sina egna miljökostnader. Företogens och den enskildes ansvarsfegande skallunderlättas genom miljömärkning, information och utbildning. Producenteraasansvar att fe fram varor, som i alla led är miljöanpassade, skall hävdas. Återanvändningoch återvinning skall främjas. Miljöpolitikenär en av de fyra stora uppgifteraa för regeringsarbetet under mandatperioden.Ekonomiska styrmedel är ett viktigt instmment i en ambitiös och offensivmiljöpolitik. För att underlätto användningen avekonomiska styrmedel anser regeringen det värdefiillt att lägga fast ett antalgrundläggande principer för dessa. I denna bilaga avgränsas diskussionen tillprinciper för ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Utgångspunkten är attdessa i många fell bör användas i kombination medregleringar och andra åtgärder. Ett viktigt komplement till styrmedlenär information om sambanden mellan miljö och ekonomi. Mer information om miljöproblem och samverkan mellanmiljö och ekonomi kan underlätto den enskildes ansvarsfegande. Därför redovisasi bilagan även åtgärder för att utveckla informationen. 1 Sambandet mellan miljö och ekonomi Ett viktigt krav på den ekonomiskapolitiken är att den skall leda till en långsiktigt hållbar utveckling. Enlångsiktig hållbar utveckling kan beskrivassom en utveckling där framtida generationer far to över en nationalförmögenhet(inkl. miljö- och naturresurser) som är minst lika stor som dagens. Detekonomiska och sociala systemet måste således byggas så att det är förenligtmed gmndläggande ekologiska och naturvetenskapliga principer. Produktion och konsumtion påverkar ofto miljönäven för andra än de direkt inblandade, vare sig de är företog eller hushåll.Utsläpp och annan miljöförstöring orsakar samhällsekonomiska kostnader iform av sämre 1991/92. 1 sami Nr 100. miljö för människor och sämreföratsättningar för olika typer av Prop. 1991/92:100 ekonomisk verksamhet. Om enskilda företog och hushåll inte bär etttillräckligt kostnadsansvar för miljöeffekter de orsakar, leder detfetill att konsekvenser för miljön i alltför liten utsträckning vägs in i defaktiska besluten. En teoretiskt ideal lösning är att varje företog och hushållsjälva får bära kostnaderaa för de miljöeffekter de orsakar på samma sätt somde får betola för de varor och tjänster de tor i anspråk. För att uppnå störstomöjliga välfärd behöver således prissystemet utvidgas och kompletteras så attdet tor hänsyn även till miljökostnader. Detto kan ske genom ekonomiskastyrmedel i form av miljöskatter som motsvarar miljökostnaderaa. Andra metoderatt minska/förhindra skadliga miljöeffekter är direkto förbud ellerkvantitotiva regleringar, information, utbildning eller andra typer avekonomiska styrmedel som miljösubventioner, pantsystem eto. I många fell kan det vara fördelaktigt attkombinera flera olika typer av styrmedel för att nå ett visst miljömål. I praktikenär det emellertid inte så lätt att sätto ett pris på miljön. Den grundläggandenaturvetenskapliga kunskapen är ofto bristfällig. Det kan finnas problem medatt mäto bäde utsläpp och konsekvenser. Detto är något som komplicerar användningen av både ekonomiska styrmedel och regleringar.Effekter på inkomstfördelningen och den interaationella konkurrenskraftenliksom höga administrationskostnader måste beaktas i samband med nya styrmedel. En avgift i stotsrättslig meningföreligger i princip endast i de fell det utgår ett specificerat vederlag förden erlagda penningpresfetionen. En avgiftföreligger även för det fell penningpresfetionen tes ut i närings-reglerandesyfte och tillförs näringsgrenen i fråga enligt särskilda regler. Exempel påsådana avgifter är de som tas ut som prisregleringsavgifter inom jordbruket ochfisket samt den införda kväveoxidavgiften för störreförbränningsanläggningar. Det förekommer att beteckningen avgift används omea penningpålaga som rätteligen är en skatt, t.ex. ifråga om vissaarbetsgivaravgifter inom socialförsäkringsområdet. När nya pålagor införs skalldock den stetsrättligt korrekte beteckningen användas. Miljöproblemenkan i princip indelas i tre gmpper efter dess geografiska spridning: Globalamiljöproblem, som exempelvis klimatförändringar, där miljöeffekteraa är heltoberoende av var utsläppen sker. Regionala miljöproblem, där utsläppen i vissaländer påverkar miljösituationen både i det egna landet samt iangränsande länder. I detfe fell kan denmarginella miljöskadan vara beroende av var utsläppskällan är belägen. Lokalamiljöproblem som exempelvis utsläpp i en sjö eller buller. Det faktum attvärldens länder blir alltmer integrerade miljömässigt och Prop. 1991/92:100ekonomiskt medför att de interaationella aspekteraa blir allt mer Bil.1.5 betydelsefulla även inom miljöpolitiken. Hur olika typer av miljöproblempåverkas av det ökande interaationella beroendet är naturligtvis i sin turberoende av om det rör sig om skadliga miljöeffekter på global-, regional-eller lokalnivå. När det gällerutsläpp i ett land som ger miljöskadliga effekter i ett annat land finns delsutsläpp som exempelvis koldioxid och freon, där skadeverkningaraa för varje enskilt land bestäms av de globalautsläppen, dels utsläpp som exempelvis svavel och kväve som gerbetydande regionala skadeverkningar. Interaationell handel innebär att utsläpp av ettvisst ämne i ett land ofta bestäms av konsumtionen av varor inom landet som kaninnehålla dette ämne och inte av produktionen. I en del fell är det avpraktiska skäl endast produktionen som kan beskattas. Får införandet av enskatt till effekt att produktionen flytter till ett annat land medan utsläppenfrån konsumtionen av dessa varor i det egna landet blir oförändrad leder detinte till att den önskvärda reduktionen uppnås. Vidare skerprodukt- och teknikutvecklingen i allt större utsträckning i interaationellaförefegsnät p.g.a. den ökade interaationaliseringen av världsekonomin. Skatter sombaseras på nettotillskott av koldioxid eHer på utsläpp av freon liksom allmännaolje- eller energiskatter som avser att minska förbrukningen blir långt mer effektiva om de införs parallellt i del av världsekonomin. bör därför te miljöpolitiska initiativ ochvara pådrivande i olika interaationella .sammanhang. Eftersom ligger långtframme på miljöområdet kan vi bidra med värdefiilla erferenheter. Hänvisningen tillintemationella aspekter och förhållanden får emellertidinte motivera en allmänt passiv linje på det nationella området. Användningav ekonomiska styrmedel kan i många fell bidra till väsentligamiljöförbättringar inom . Sådana nationellaeffekter är dock mindre betydelsefulla då det gäller att vidfega åtgärder mot globalt verkande miljöproblem, som exempelvis attbegränsa utsläpp av freon eller nettotillskottet av koldioxid. Ett argument förensidiga åtgärder, som dock måste prövas mycket noga i varje enskilt fåll, kanvara demonstrationseffekten. Valet ochdimensioneringen av de nationella åtgärderaa, när det gäller globala och regionala miljöproblem, måsteanpassas med hänsyn till interaationella återverkningar. bör arbete iinteraationella fbra för att miljöskatter eller andra miljöpolitiskaåtgärder genomförs i interaationelltsamarbete. Därigenom förhindras att de miljöstörande aktiviteternaomlokaliseras till andra länder. 1 så fell äventyras inte sysselsättning ochproduktion i som miljön sammanteget förbättras. Ett exempel pä dette gäller energibeskattningendär fömtom miljömässiga hänsyn även fördelningspolitiska och regionalakonsekvenser måste beaktas. De eneigiintensiva industriema är till stordel lokaliserade i och Bergslagen. har därför valt attsärbehandla vissa konkurrensutsatte verksamheter vid energibeskattningen. MtUöskatter/avgiftereller regleringar Prop.1991/92:100 Miljöskatter är ofta ett lämpligtmedel för att förmå hushåll och företag att beakte miljöeffekter. I en del fellkan dock miljöeffekten vara så skadlig att exempelvis en viss typ av utsläpphelt bör förbjudas. I andra fell kan en kvantitetiv reglering vara att föredrapå grund av att den kan vara förhållandevis enkel att kontrollera ochadministrera. 1 många fell kan dock miljöskatter och andra ekonomiska styrmedelvara att föredra som altemativ ellerkomplement till kvantitotiva regleringar. Ekonomiska styrmedel gör det möjligtatt motverka miljöskador på ett kostnadseffektivt sätt. Principen omförorenarens betolningsansvar innebär att förorenaren själv skall bära den samhällsekononomiska kostnad som miljöförstöringen medför.En miljöskatt liksom förbud och kvantitotiva regleringar skall enligt dennaprincip belasto företog och hushåll utan att särskilda kompensationer utgår. Miljöskatterbör teoretiskt sett utformas så att de för t.ex. ett extra utsläpp motsvarar desamhällsekonomiska kostnaderaa för utsläppet. Kostnaderi form av miljöpåverkan beaktas då på samma sätt som övriga produktionskostnader.Därmed skapas ekonomiska motiv att undvika skadligamiljöeffekter vid val av produktionsinriktning och produktionsmetod. Ävenköpare av de produkter som belagts med miljöskatter under tillverkningen får ekonomiska motiv att beaktomiljökostnaderaa eftersom skatten påverkar produktens pris. En fördel med miljöskatter jämfört med de flestotyper av kvantitotiva regleringar är att miljöskatteraa verkar mera generellt.Om ett miljöskad-ligt utsläppskattebeläggs skapar detto ekonomiska motiv för reduktion av utsläppetpå alla möjliga sätt och inte bära på det eller de sätt som föreskrivs i en viss kvantitotiv reglering.Företogen fär således incitoment att begränsa utsläppet bl.a. genominställning och val av maskintyp, genom utveckling av ny teknik för produktionav varan samt genom att utveckla substitut till den aktuella varan. Ommiljöskatter läggs på ett visst utsläpp bör det idealt sett omfetto allasektorer, både nationella och interaationella.Vid kvantitotiva regleringar finns inga ekonomiska motiv för reduktionav utsläppet under den fastlagda nivån, vilket är fellet om man iställetanvänder ekonomiska styrmedel. Om man villbegränsa utsläppen, i en situation där tillämpningen av miljöskatter kan varakomplicerad, diskuteras handel med överlåtbara utsläppsrättigheter som ettaltemativ till en direkt kvantitotiv reglering. Tanken är i princip att manfestställer ett tak för utsläppen inom en viss region och att rättigheter gesut som precis når upp till det tillåtna taket. Fördelningen avutsläppsrättigheter sköts sedan på en marknad. Det har i praktiken visat sigfinnas informations- och administrationsproblem förknippade med utsläppsrättigheter. En av de grundläggande svårigheternaär att frågan om hur rättigheteraa initialt skall fördelas. Svensk miljölagstiftning tillämpar inteutbytbarhet mellan emissionskällor, utan krav och normer fastställsnormalt för varje utsläppskälla. (ME1989:04) arbetor med en översyn av i uppdrag att dersöka om det Prop. 1991/92:1(X) finns möjlighet att för ett visstonuide komplettera gällande villkor med Bil. riktvärden för miljökvalitet somkopplas till den totala utsläppsmängden för vissa förekonunande ämnen ochför alla miljöferliga verksamheter Det är i detfesammanhang viktigt att kommitten belyser hur utbytbarhet mellan emissionskällor kan tillämpas inom svensk En viktig del i regeringens ekonomisk-politiskastrategi är att gradvis sänka skattetrycket. Inkomster från miljöskatter skallanvändas för att reducera skatter inom alla de områden där lägre skatter ger enbättre samhällsekonomisk resursanvändning.Skatteutfeget kan därmed i högre grad baseras på aktiviteter som bör dämpas,som skadliga miljöeffekter, och i mindre grad på verksamhet som böruppmuntras, som arbete och sparande. Detto gäller särskilt miljöskatter med ettvaraktigt skatteunderlag, t. ex. koldioxidskatt. Andra miljöskatter har införtsi syfte att eliminera dennegativa miljöpåverkan varvid skatteintäkteraa endast blir temporära och därmed endast kan finansiera en temporärsänkning av andra skatter. Beskattningoch ekonomiska styrmedel har i i begränsad utsträckning använts inommiljöområdet. Det är naturligt att problem av praktisk och administrativart uppkonuner när skatter införs på nya områden som på miljöområdet. För att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel skallutgöra ett fimgerande och framgångsrikt inslag i miljöpolitiken krävs förmiljöskatter, liksom för alla andra skatter, att medlen kan administreras och kontrolleras av deadministrerande myndigheteraa samt uppfettas som rimliga. En förstoföratsättning för en miljöskatt är att en lämplig grapp skattskyldiga kan preciseras. Av förenklingsskäl är det önskvärt medett relativt begränsat antol skattskyldiga. Detfe mål kan strida mot målet attskatten skall vara så nära relaterad till den miljöskadliga effekten som möjligt. En andraföratsättning för en väl fimgerande miljöskatt är att underlaget kanpreciseras på ett entydigt och ändamålsenligt sätt.