prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Utbetalningama får dockinte överstiga de belopp som finns tillgängligt på resp. anslagspost. Vidare skallenligt riksdagsbeslutet 550 milj.kr. tillföras energiteknikfonden underfemårsperioden. Medlen tillförs fonden i form av årliga anslag på 110 milj.kr. Vid ingången av varje budgetår skalldessa medel överföras till riksgäldkontoret för fondering i energiteknikfonden. Enligt departementsförordningen (1982:1177,ändrad senast 1991:1468) skall bl.a.ärenden som gäller biobränslen och stöd till investeringar i biobränsleeldade kraftvärmeverk föredras avchefen för . Jaghar redovisat mina överväganden om de energipolitiska programmen för omställning och utveckling avenergisystemet. Medel avseende investeringsstöd tillkraftvärmeproduktion med biobränslen bör i fortsättningen anvisas överjordbmksdepartementets huvudtitel. Medel för stöd till investeringar ivindkraftverk och solvärme-anläggningarsamt överföring tillenergiteknikfonden bör föras upp med oförändrade belopp under anslaget H11 Insatser för ny energiteknik. Chefen för jordbmksdepartementet har tidigaredenna dag föreslagit att 200milj.kr. anvisas för stöd till biobränsleeldade kraftvärmeverk under niondehuvudtitelns anslag J 2. Bidrag för ny energiteknik. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillInsatser för ny energiteknik för /93 anvisa ett reservationsanslagpå . I. Marknads- ochkonkurrensfrågor Prop. 13Effektivare organisation för konkurrensvården m.m. Jag har i min inledning berört denbetydelse en effektiv konkurrens har fördynamik och tillväxt i ekonomin samt redovisat att regeringen före sommarenkommer att lägga fram förslag till en förstärkt konkurrenslag. En effektiv myndighetsorganisation och en välfungerande konkurtens-övervakningbehövs givetvis också om konkurrensen skall kunna främjas. (C 1989:03) har i betänkandet(SOU 1991:59) Konkurrens för ökadvälfärd lämnat förslag till en effektivare konkurrensvård som bl.a. omfattarmarknadsdomstolens uppgifter, sammansättning och resurser, inrättandet av en ny konkurrensmyndighet genom att uppgifter hos () ochstatens pris- och konkurrensverk(SPK) förs samman. Förslaget berör också länsstyrelsernas ansvar för vissa uppgifter påkonkurtensområdet. Kommitténs sammanfattning av sitt betänkande i den delenden avser konkurrensvårdens organisationbör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 13.2. Kommitténsförslag har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser som haryttrat sig över kommitténs förslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 13.3. Ensammanställning av remissyttrandenahar gjorts inom och finns tillgänglig i dettaärende (MK/2822/91). Regeringenredovisade i propositionen om en ny småföretagspolitik (prop. 1991/92:51)bedömningen att en ny central konkurtensmyndighet bör inrättas den 1 juli 1992genom att uppgifter från nuvarande NO och SPK förs samman. Detta innebär att NO och SPK läggs ner. Tidpunkten är vald så att omorganisationen skallkunna genomföras inför ikraftträdandetav ett och en ny konkurrenslag. Jag avser att nu utveckla min bedömning när detgäller' den närmare inriktningen avoch fömtsättningama för den nya konkurrensmyndighetens arbete. Jag har efter bemyndigande av regeringen (N1991:06) tillkallat en särskild utredare som skall förberedainrättandet av den nya organisationen. arbetsuppgifter ochsammansättning kan inte behandlas skilt från arbetet med den nyakonkurrenslagen. Jag tar därför nu enbart upp vissa resursfrågor för domstolen.Till övriga delar avser jag att återkomma i den proposition om en förstärktkonkurtenspolitik som regeringen avser att lägga fram . För att effektivisera övervakningen avkonkurrensförhållandena regionalt ochlokalt bör länsstyrelsema ges ett ansvar för att främja konkurrensen i länen. Civilministem kommer attutveckla vad denna förändring innebär för länsstyrelsemas arbete medkonkurrensfrågoma. har föreslagit att enprofessur i nationalekonomi med särskild inriktning på konkurtensfrågor börinrättas. Förslaget har fått ett positivt mottagande av deremissinstanser som har yttrat sig bl.a. nationalekonomiskainstitutionen vid , närings- och teknikutvecklingsverket() och flera näringslivsorganisationer. Kunskapema om olikakonkurrensbegränsningar och deras effekter på resurshushållningen, den ekonomiska tillväxten, prisbildningen ochvälfärden är bristfälliga. Flera remissinstanser anser att en ökadsatsning på forskning om konkurrensfrågor ärangelägen. Genom den aktualitet konkurrensfrågoma har för närvarandeligger det i sakens natur att de uppmärksammasav såväl universitet och högskolor som av enskilda forskare. Jag avser för att återkomma till denna fråga forskningspolitiskaproposition. En ny myndighet inrättas 1991/92:100 Bil. En ny konkurrensmyndighetinrättas genom att uppgifter från nuvarande NO och SPK förssamman i en organisation. NO och SPK läggs ned. Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt. Förslaget att föra samman uppgifter från nuvarande NOoch SPK till en ny konkurrensmyndighet harfått en bred uppslutning av remissinstanserna. () och (Koopi) är tveksamma till att förasamman den utredande och åklagande funktionen i en organisation. En sammanslagning bedöms av dem som tillstyrker förslaget kunna leda till en effektivarekonkurrensbevakning. Några remissinstanser- NO, och - berör namnfrågan ochmenar att beteckningen näringsfrihetsombudsman bör behållas i en nymyndighet. Skålen för mitt förslag: Kommitténkonstaterar att väl fungerande marknader är av stor betydelse för att främjatillväxt och välfärd och att det finns brister i konkurrensen inom mångaområden i . Skärpt konkurrenslagstiftning, avreglering, importkonkurrens och en ökad satsning påforskning om konkurrensfrågor ärenligt kommittén några områden som bör prioriteras. föreslår bland annat en breddad, fördjupad och merverkningsfull konkur- Prop. 1991/92:100 renslagstiftning samt en avregleringpå vissa områden. En ny sammanslå- gjj J3 gen central konkurtensmyndighet bedöms av kommittén som ett viktigt led iarbetet att förverkliga en effektivare konkurrenspolitik. För att kunna skapa och upprätthålla en effektivkonkurrens behövs en effektiv konkurrensövervakning både centralt och lokaltsamt verkningsfulla instmment för en prövning i de fall konkurrensen är hotad.Konkurrensbegränsande förfarandenmåste kunna motverkas snabbt och effektivt. Den organisationsförändring som regeringen tagitställning för i propositionen om en ny småföretagspolitik (prop. 1991/92:51)innebär enligt min uppfattning enviktig effektivisering av konkurrensövervakningen på central nivå. Dettauppnås främst genom att de utredningsresurser som finns hos SPK på ettmer påtagligt sätt kan samordnas med det instmment för ingripande mot konkurrensbegränsningar som NOi dag förfogar över, nämligenkonkurrenslagen (1982:729). Ett annat väsentligt inslag är att de båda nuvarande myndighetemas uppgifter att prövaeffekterna på konkurrensen av offentiiga regelsystem kan samordnas och effektiviseras.Av-regleringsarbetet kan därmed bli ett mer slagkraftigt instrument i konkurrenspolitiken. Den särskildautredaren som jag har tillkallat för att förbereda inrättandet av den nyamyndigheten har även i uppdrag att lämna förslag på namn för den nyamyndigheten. Uppgifter för den nya konkurrensmyndigheten 1991/92:100 Bil.13 skall främja en effektiv konkurrens på såväl det privata som det offentiigaområdet. Uppgifterför myndigheten skall vara - attmotverka hinder för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet, - att analysera effekter på konkurrensen av nya ochbefintliga regleringar, - att lämna förslag till avreglering eller ändring av sådana offentliga reglersom har negativa effekter på konkurrensen, - attutvärdera de åtgärder som vidtas och pröva hur målen för verksamheten uppfylls, - att följa den intemationella utvecklingen, - att stimulera forskningen på konkurrensområdet, - att sprida information om resultatet avverksamheten, - attsvara för de uppgifter som följer av det särskilda avtalet mellan ,och EG om civil luftfart samt -att vara behörig svensk myndighet vidtillämpningen av artiklarna 53, 54 och 57 i förslaget till . Kommittén föreslår att den nyamyndigheten för det första skall utreda ochanalysera konkurrensförhållandena på marknaden dels som underlag för enprövning av konkurtensbegränsningar enligt konkurrenslagen, dels för attsprida information i syfte att underiätta för olika aktörer att agera på marknaden. För det andra skall verket undanröjakonkurrensbegränsningar som orsakasav näringsidkare genom att i enskilda fall tillämpa konkurrenslagen. För det tredje skall verketpröva nya och befintliga regleringarseffekter på konkurrensen och vid behov föreslå åtgärder samt främja marknadsmässighet inom offentligt regleradverksamhet. De intemationella frågoma samt forskningen omkonkurrensfrågor bör enligt kommittén få en mer framträdande roll iframtiden. Kommittén anser vidare att konkurrensmyndighetenskall bli tillsynsmyndighet förfrågor om offentiig upphandling. Vidare bör enligt kommittén övervägas att flytta över ansvaret förarbetet med tekniska handelshinder (TBT) från kommerskollegium (KK) till konkurrensmyndigheten. Ansvaret förkonsumentprismätningama bör enligt kommittén i sin helhet överföras tillstatistiska centralbyrån (SCB). Förslaget innebär vidare att konkurrensmyndigheten i fortsättningen inte skall åläggasuppgiften att administrera prisregleringar. Kommittén anservidare att arbetsfördelningen mellan den nya konkur- Prop. 1991/92:100rensmyndigheten och vissa andra angränsande myndigheter såsom gjj J3 , jordbmksverket, finansinspektionen och börklargöras. Flertaletremissinstanser som berört frågan om inriktningen av arbetet vid en nykonkurtensmyndighet - KK, NO, (), ().Dagligvaruleverantörers Förbund (), Företagamas ,, Svenska Bankföreningenoch Svenska Arbetsgivarefiireningen (SAF) - anser att verksamheten bör inriktaspå åtgärder kring tillämpning av det konkurrensrättsliga regelsystemet och på analys och förslag kring regleringarseffekter på konkurrensen. (Kl) pekar på att det ärviktigt att det finns tillräckligautredningsresurser hos myndighetema för att kartlägga konkurrensförhållandena i samhället. SPK ochstatskontoret pekar på svårigheten attskilja på sådan utredningsverksamhet som ingår i den löpande marknadsbevakningen från sådana utredningar som syftartill att tillämpa konkurrenslagen. Förslaget att i sin helhet överföra ansvaret för konsumentprismätningarna tillSCB tillstyrks av flertalet remissinstanser som har berört frågan, nämligenKK, Kl, NO, SPK, SCB, statskontoret, konsumentberedningen och LO. Kl och SPKpåpekar att SPKs nuvarande arbete även inbegriper en analys av och prognos för prisutvecklingen som ett led i marknadsbevakningen. Kl anser attSPKs kompetens på området är hög och av stort värde. och anser att konkurrensmyndighetenäven i fortsättningen bör ha uppgifter när det gäller mätning av konsumentprisutvecklingen. KK och SPK, anser all och konkurrensmyndighetens uppgifternär det gäller prisinformation tillkonsumenter bör klargöras bättre. Frågan berörs också i anslutning tilllänsstyrelsemas ändrade uppgifter. Flertaletremissinstanser som har berört frågan om en närmare samordning mellan konkurrensmyndigheten och KKs arbetepå det handelspolitiska området avvisar att ansvaret för arbetet medtekniska handelshinder (TBT) förs över frånKK till konkurrensmyndigheten. Dessa remissinstanser - KK, statenslivsmedelsverk (SLV), NO, , , , DLF och SAF - anser att TBT-frågoma inte går attskilja från handelspolitiken i övrigt med intemationella förhandlingar och tillämpningen av de handelspolitiskaproceduneglema. SPK och statskontoret menar att detta är frågorsom behöver utredas närmare. SPK menar att vidgadeuppgifter på det handelspolitiska området för en ny konkurrensmyndighet ävenbör innefatta frågor om statsstöd och antidumpning- undersökningar, dvs.frågor som inom EG behandlas inom 136 NO anserdäremot att uppgifterna för en ny Prop. 1991/92:100 konkurrensmyndighet börrenodlas och begränsas till det konkurrensrätts- gjj J3 liga området, dvs.tillämpning av konkurrenslagen. Förslaget att flytta tillsynsansvaret för frågorom offentiig upphandling från RRVtill konkurrensmyndigheten tillstyrks av SPK, statskontoret och . Förslaget avvisas av KK, NO och RRV. Skälen för mitt förslag: Verksamhetenvid den nya myndigheten bör syfta till att främja en effektiv konkurrens inom såväl det privata som offentligaområdet. Verksamheten bör inriktas påatt motverka hinder för en effektiv konkurrens i privat och offentiig verksamhet, att analysera effekter påkonkurrensen av nya och befintligaoffentiiga regleringar och vid behov föreslå förändringar. Arbetet skall bedrivas med beaktande av ekonomiskteori och resultatet av svensk ochutiändsk forskning på konkurrensområdet. Vidare skall myndigheten utvärdera åtgärder som vidtas och prövahur målen för verksamheten uppfylls. Verksamheten bör i huvudsak ha enåtgärdsorienterad inriktning. Detta innebäratt utredningsverksamheten i huvudsak bör syfta dels till att avslöjasådana konkurtensbegränsningar som kan prövas enligt konkurrenslagen, dels till att ta fram förslag tillavreglering eller ändring av sådana offentligaregler som har negativa effekter på konkurrensen. Utredningar som enbarthar till syfte att få fram ett underlag för information till ledning förmarknadens aktörer bör däremot inte genomföras. En viktig uppgift för konkurrensmyndigheten blir,förutom de gmndläggande uppgiftema utredning, analys och åtgärder, attfölja den internationella utvecklingeninom konkurrensrätten och att sprida information om resultatet av sådan nationell och intemationell verksamhet som har betydelseför att en effektiv konkurtens skall kunna främjas. Jag återkommer senare till myndighetens uppgifter inomramen för ett . Insatserför att stimulera forskningen på konkurtensområdet är också en angelägenuppgift. Jag delar konkurrenskommitténs uppfattning att dennya myndighetens verksamhet börrenodlas till uppgifter som faller inom ramen för ett konkurrensfrämjande arbete. Detta innebär attuppgiften att på vissa områden mätakonsumentprisutvecklingen i sin helhet bör föras över till SCBfrån och med . Finansministem har anmältatt denna uppgift bör övertas av SCB och att medel har beräknats under anslaget E 8 under tredje huvudtiteln. Jag anseremellertid att en analys av prisbildningenkan ha ett betydande värde från konkurrens- och allmän informationssynpunkt och att uppgiften för den nyamyndigheten på detta område bör övervägas närmare. Prisreglering sätter konkurtensen ur spel ochuppgiften att administrera ett sådant regelsystem kan inte förenas med en trovärdig konkur rensfrämjande roll. En utgångspunkt bördärför vara att den nya konkur rensmyndigheten inte åläggs uppgiften att administrera prisregleringar. Den särskilda utredare som jag har tillkallat för attförbereda inrättandet Prop. 1991/92:100 av den nya konkurtensmyndigheten hartill uppgift att lämna förslag när gjj J3 det gäller beredskapsansvaretför funktionen Prisreglering. Ett slutligt ställningstagande i denna frågafömtsätter emellertid att beredskapsansvaret för funktionen Prisreglering kanföras över från nuvarande SPK till annan myndighet. Frågan bör övervägas närmare. Förslaget om en ökad samordning mellankonkurrenspolitiken och handelspolitikenhar fått ett blandat mottagande vid remissbehandlingen. En ökad frihandel och öppnare gränser inför ettEES-avtal och ett senare medlemskap iEG ökar självfallet behovet av en närmare samordning och samsyn vid tillämpning av såväl den svenskakonkurrenslagen som vid utformningoch tillämpning av det handelspolitiska regelsystemet. Gränsdragningen mellankonkurrensmyndighetens och KKs uppgifter kan därför behöva klargöras ytterligare. Efter samråd med utrikeshandelsministem anser jagemellertid att ansvaret för frågor rörande statsstöd, tekniska handelshinderoch dumpning har nära anknytning till det handelspolitiska regelverket.Det bör därför inte föras över från KK till konkurrensmyndigheten. är det angeläget att nödvändig samordning kommer tillstånd mellan de båda myndighetemagenom ett mer ingående samrådsförfarande. En samrådsskyldighet bör därför framgå av de båda myndighetemasinstruktion. Det ankommer påregeringen att besluta om sådana ändringar. I övrigt bör konkurrensmyndighetens uppgifter inomramen för ett klargöras och preciseras genom att myndighetenutses att vara behörig svensk myndighet vidtillämpning av artiklama 53, 54 och 57 i förslaget till . Vidare skall myndigheten svara för deuppgifter som följer av det särskildaavtalet mellan , och EG om civil luftfart. Förfarandet vid offentiig upphandling har storbetydelse för företagens möjligheteratt konkurtera om arbeten för stat och kommuner. En arbetsgmpp i förbereder, inför ettEES-avtal, ett förslag till lagstiftningpå området. Vidare har konkurrenskommittén i sitt betänkande (SOU 1991:104)Konkurrens inom den kommunala sektorn berört vissa ytterligare frågor i anslutning till en kommandelagstiftning. Remissbehandlingen av de nämnda förslagen och denfortsatta beredningen bör enligt minmening avvaktas innan slutiig ställning tas till konkurrenskommitténs tidigarelämnade förslag om tillsynsansvaret för en ny lagstiftning om offentligupphandling. Den särskilda utredare som jag har tillkallat föratt förbereda inrättandet av den nyakonkurrensmyndigheten har i uppgift att lämna förslag till de närmare formema för samverkan med andramyndigheter. Organisation, finansiering och resurser Prop.1991/92:100 Bil. Dennya konkurrensmyndigheten skall ledas av en generaldirektör. Ett rådgivande organ knyts till myndigheten för utrednings- och forskningsfrågorpå konkurtensområdet. Verksamhetenskall i huvudsak anslagsfinansieras. På områden där konkurrensmyndigheten harkompetens skall den dock mot betalning kunnaåta sig att utföra uppdrag åt departement, andra myndigheter samtstatiiga kommittéer och utredare. Enram på 61 milj. kr. bör disponeras för verksamheten det första verksamhetsåret. Kommitténföreslår att den nya verksamheten skall ledas av en icke partssammansatt styrelse och en generaldirektör.Förslaget innebär vidare att ett rådgivande organ för utrednings- respektiveforskningsfrågor knyts till myndigheten. Myndigheten föreslås få särskilda funktioner förbl.a. rättstilllämpning, intemationellafrågor, bevakning av forskningsresultat och information. föreslår en i principanslagsfinansierad verksamhet. För branschutredningar ochavregleringsutredningar förordar kommittén emellertid en uppdragsfinansiering med regeringen som uppdragsgivare. Konkurrenskommitténgör bedömningen att en integrering av NO och SPK kan ge utrymme för enresursbesparing i storieksordningen av anslaget för de båda nuvarande myndighetema för /92. Budgetförslaget har sin utgångspunkt i enkompetenshöjning i den nya organisationenoch det totala antalet anställda beräknas till ca 125 årsarbetskrafter. Kommitténs förslag attkonkurtensmyndigheten bör ledas av en styrelse utan partsföreträdare har möttsav en blandad remissopinion. NO, SPK, RRV,statskontoret, , näringslivet och avvisar förslaget med hänvisning till att rollen attbedöma förfaranden av enskilda näringsidkare och att varaåklagare enligt konkurrenslagen kräver stor Prop. 1991/92:100 integritetoch att myndigheten i dessa delar måste stå fri från styming g-i ,3utifrån. Kommitténs förslag tillstyrks av Kl, . , , LO och TCO. Flertalet remissinstanser som har berört frågan,särskilt företrädare för universitet och näringslivet, tillstyrkerförslaget att ett utredningsråd och ettforskningsråd knyts till myndigheten. SPK menar att man bör överväga attsamordna de båda råden. En av regeringen uppdragsfinansieradutredningsverksamhet avvisas av nästintill samtiiga remissinstanser som berörtfrågan nämligen konkur-rensmyndighetema,statskontoret och näringslivet. Endast tillstyrker kommitténs förslag. Remissinstansemapoängterar vikten av att konkurrensmyndigheten har stor integritet ochkan agera på eget initiativ särskilt när det gäller utredningar och förslagtill avreglering. SPK anför att frågan omuppdrag från regeringen och statliga kommittéer som ligger inom ramen för konkurtensmyndighetens allmännakompetens däremot kan behöva belysas ytterligare. Kommitténs förslag till resurser för den nya myndigheten har endast kommenterats av ett fåtal remissinstanser.Konkurrensmyndigheterna har avståttfrån att närmare kommentera förslaget om resurser med motiveringen atten sådan bedömning kan göras först sedan den nya myndighetens uppgifter klarlagts. Övriga remissinstanser har inte haft några invändningarmot kommitténs bedömning. Skälen för mitt fiirslag: Dennya konkurrensmyndigheten bör ledas av en generaldirektör. Jag gör därmed bedömningen att verket inte bör ha någonstyrelse. Avgörande för mittställningstagande är att konkurrensmyndighetens uppgift att tillämpa konkurrenslagenkräver stor integritet. Myndigheten måste stå fri från styming utifrån. och remissinstansemaanser jag det värdefullt att det inom ramen för konkurrensmyndighetensorganisation finns möjligheter tillerfarenhetsutbyte och samråd med de olika intressenterna om bådeutredningsarbetet och forskningen. Med den inriktning som jag har föreslagitatt verksamheten vid den nya konkurtensmyndigheten bör ha, anser jag det lämpligt att ett rådgivande organ knyts tillmyndigheten för utrednings- och forskningsfrågor på konkurrensområdet. Den särskilda utredare som har tillkallats för attförbereda inrättandet av den nyakonk-urrensmyndigheten har att närmare lägga fram förslag till organisation för mydigheten. Det ankommer påregeringen att besluta om det nya verkets organisation. Verksamheten bör i huvudsak anslagsfinansieras.Jag anser därmed att myndigheten själv bör avgörainriktningen av arbetet att pröva offentliga regleringar och att detta arbetesåledes inte bör uppdragsfinansieras. Enligt min mening bör det emellertid vara möjligt för konkurrensmyndigheten, att inom sådana områden där myndigheten har kompetens, mot betalning 140 utföra uppdrag åt departement,andra myndigheter samt statliga kommit- Prop. 1991/92:100 teer och utredare.Den uppdragsfinansierade verksamheten bör dock sär- g-1 J3 skiljas i myndighetens räkenskaper och fullkostnadstäckning bör eftersträvas. Enligt min mening bör den nyakonkurrensmyndigheten disponera ett ettårigtramanslag på 61 milj. kr. för /93. Det bör vidare engångsvisavsättas för utvecklings- och omställningsåtgärder för denberörda personalen i samband med att den nya myndigheten bildas. I minaberäkningar har jag utgått ifrån att den nya myndigheten bör ha ungefär125 årsarbetskrafter. De anslagsmässiga konsekvensema av regeringensförslag om en ny myndighetsorganisation redovisas i det följande. Med hänvisning till vad jag haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att godkänna 1.att en ny myndighet för konkurrensfrågor inrättas från den 1 juli1992 2.att () och statens pris- och konkurrensverk (SPK) avvecklas från den 1juli 1992 3.att verksamheten vid den nya myndigheten för konkurrensfrågorbedrivs i enlighet med de riktlinjer som jag har angivit. 1990/91Utgift 3 526000 1991/92Anslag 4 108 000 1991/92 Anslag exkl. 1991/92Förslag 5 270 000 'TidigareF 1. Marknadsdomstolenhandlägger ärenden enligt konkurrenslagen (1982:729), lagen (1991:921) omförbud mot konkurrensbegränsning i fråga omjordbmksprodukter, marknadsföringslagen (1975:1418), konsumentkreditlagen (1977:981), lagen (1978:763) medvissa bestämmelser om marknadsföringav alkoholdrycker, lagen (1978:764) med vissa bestämmelser om marknadsföring av tobaksvaror, konsumentförsäkringslagen (1980:38), lagen (1971:112) om avtalsvillkor ikonsumentförhållanden, lagen(1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare samt produktsäkerhetslagen(1988:1604). består av ordförandeoch vice ordförande samt tio Till domstolen ärknutet ett kansli. organisation m.m. framgår av lagen(1970:417) om marknadsdomstol m.m. ochförordningen (1988:1564) med instmktion för . 1991/92:100 Bil. (därav lönekostnader) -1- 874 000 + 1 222 000