prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 1) Varav . Anslagetär budgeterat inkl. mervärdeskatt. (Ul), som drivs avUtrikespolitiska samfundet, harenligt stadgaraa till uppgift att främja intresset för internationella frågorsamt att vidga kunskapema och stödja forskning om sådana frågor. Detta sker genom att UI publicerar tidskrifter,böcker, skrifter och broschyrer omaktueka utrikespolitiska frågor, anordnar seminarier och föreläsningarsamt förser massmedia med information och dokumentation. Vidare bedriver Ul kvalificerad forskning iintemationell politik. Inom forskningen,som utförs av fast anställda forskare med docent- eller professorskompetenssamt ett varierande antal av UI oavlönade gästforskare, prioriteras bl.a. deteuropeiska närområdet. vänder sig tik en vidmålgrapp, från specialis ter till allmänhet. Publikationer och programverksamhetsprids via biblio tek, universitet och vetenskapligainstitutioner, skolor, tidningar, bild ningsförbund samt enskilda prenumeranter. I nära anslutning till forsk ningsverksamheten arbetar studiegrapper medatt genomföra kortsiktiga projekt kring avgränsade temata. Seminarie- och konferensverksamheten spelar en viktig roll inom UIs forskningsverksamhet. Den samordnas också med den övriga program- ochföreläsningsverksamheten. Institutet bedriver vidare en omfattandeinteraationell kontaktverksamhet. Regeringenutfärdade direktiv för UIs fördjupade anslags- Prop. 1991/92:100framställning för de tre budgetåren 1993/94 - 1995/96. Med anledning av Bil. 4detta meddelar Ul i sin framstäkning för /93 att institutetavser göra en utredning om verksamheten. Genom föredrag, seminarier och konferenser ochgenom sin centrala belägenhet i , kan institutet oftautnyttjas i anslutning till utländska besökvid bl. a. , och . UI har underhela tvingats till rationaliseringar för att med realt minskade anslag fortsätta att bedriva enverksamhet av god kvalitet. Således har UI minskat sinpersonal från 40 till 30 personer. UI har under desenaste åren fått kraftigt höjda hyreskostnader. Hyran tar i anspråkungefar av UIs totala utgifter. Regeringen aviserade i budgetpropositionen tillriksmötet /91 sin avsikt att utreda frågan om UIs hyreskostnaderi syfte att åstadkomma en merlångsiktig lösning på lokalfrågan. I avvaktan på denna utredning medgavs UI ett engångsanslag budgetåret1991/92 för att täcka extra hyreshöjningar under innevarande budgetår. Den utredning som företagits avutrikesdepartementet i samarbete med visar att det är svårtatt finna lämpliga lokaler eftersomInstitutet bör vara beläget i centrala delar där lokalema kanutnyttjas både för representation, biblioteksverksamhet, föredrag ochforskning. ()har begärt totak . Äskandet innefattarkostnadsuppräkningar för löner och inköp till () ochlokalhyra (). Framställningen innebär en ambitionshöjning genomatt UI söker medel för en och en halv forskartjänst som förstärkning till de nutre och en halv fastaforskartjänsterna. Ul framhåller dock att en av dessa tjänster innebäråterställande av tidigare forskningskapacitet. De forskartjänster UI söker medel för skall inriktas på de nyastatsbildningarna i det forna /och . Ul söker vidare extra anslag om . förinköp av ny datautrast-ning (desk-top m. Utrikespolitiska Institutetsverksamhet är av stor vikt både vad avser kort-och långsiktig forskning om utrikes- och säkerhetspolitik och informationsverksamhetmed en bred intressentkrets. Mot bakgrand avbehovet av fördjupad analys av förändringama i och förordas en anslagshöjning som medger en breddningav denna forskning och en moderaisering av UIs datautrast-ning. Jag förordar att UI beviljas enanslagshöjning med I . Vidareföreslås att UIs anslag i fortsättningen beräk- Prop. 1991/92:100 nas enligt deregler som gäller för forskningsmyndigheter. Totalt föreslår Bil. 4 jag att Ulför /93 erhåller . Jaghemställer att regeringen föreslär att till /93 anvisa ett reservationsanslag om . 241 16 1991/92. 1 sami Nr 100. G.Samarbete med Prop-1991/92: lOO 4 G 1. Samarbete med ländema i 1992/93 Nytt anslag (förslag) 994 500000 Församarbetet med ländema i föreslås att ett nytt anslaginrättas. Under detta anslag kommer insatser av olika karaktär att finansieras. Detta utesluter inte att Östeuropa-orienteradverksamhet kan komma att finansierasäven över andra anslag. Så är fallet t. ex. vad gäker bidrag till stiftelsen redovisas under anslaget E 5. Administrationen av Central- ochÖsteuropasamarbetet belastar anslagen A 1.Utrikesförvaltningen respektive A 7. Utredningar m.m. Erfarenhetema avsamarbete med länderaa i är begränsade såvälvad avser samarbetets innehåk som vad avser vilkakanaler som kan utnyttjas mest effektivt. Det är därför angeläget att bibehållaen viss flexibilitet vad avser anslagets utnyttjande. Förändringar i omvärlden och uppkomsten av icke föratseddabehov måste finnas med i planeringen. Samarbetetmed länderaa i har en särskild karaktär. Syftetär att stödja dessa länder att bygga demokratiska institutioner och att utveckla marknadsekonomiska strakturer,för de baltiska staterna även att bistå dessa att befasta sin nationellasuveränitet. finns betydande svenska utrikes- och säkerhetspolitiska,näringspolitiska och kommersiellaintressen att tillgodose. De offentligt finansierade insatseraa kommeratt utformas i detta perspektiv. finns omfattande kontakter mellanmyndigheter, organisationer, kommuneroch företag i å ena sidan och länderaa i Central-och åden andra sidan. Dessa kontakter har kunnat etableras såväl med som utan särskild finansiering med offentliga medel. Vid utformningenav de offentligt finansierade insatseraa, skall de kontakter som redan finns tas till vara och nya instrament vara sådana att det breda samhällsintressetkan utnyttjas. Stödettill bör äveni fortsättningen vara öppet för samtliga länder i regionen. Vårt närområde medtonvikt på bör prioriteras i det bilaterala samarbetet. Därmed sker enanslutning till det mönster som håller på att utvecklas för samarbetet med , varvid de västeuropeiska länderna i sitt bilaterala stöd i första handengagerar sig i det egna närområdet och/eller i de central- och östeuropeiskastater med vilka man har de tätaste kontaktema. Med mottagarländer längre bortlöper samarbetet till största delen via multilaterala kanaler. Denna uppläggning bidrar till attett brett stöd kan erbjudas samtliga 242 central- och östeuropeiska länder,vilket har en positiv effekt även på det Prop. 1991/92:100 säkerhetspolitiska läget i regionen. För svenskt vidkommande innebär dennafördelningsprincip att de största bilaterala satsningaraa i första handgörs på de baltiska länderaa, i andra handpå det ryska närområdet samt . Stödet till de två återståendereformstateraa och Ungem samt till , och bör i huvudsak vara avmultilateral natur. Visst bilateralt samarbete även med dessa länder är dockmotiverat, bl. a. mot bakgrand av ett växande intresse från det svenskanäringslivet. är också Europasutan jämförelse fattigaste stat. Ett eventuellt stöd till regioner måste göras avhängigt denfortsatta händelseutvecklingen i dessa. Kunskapsöverföring på i stort settalla områden är den stödform som undermånga år framöver kommer att ges högsta prioritet i och i övrigt i närområdet. Kunskapsöverföring kan ochbör ske inom samtliga samhällsområden,på många olika nivåer och i många olika former, t.ex. - konsultinsatser för förinvesteringsstudier - besök, kontakter, dialog, stipendier Verksamheten kan avse utbildningsområdet, hälso-och sjukvårdssektorn, jordbraksområdet, miljöområdet, kulturområdet,rättsväsendet, näringslivet,administrationen, den kommunala demokratin och förvaltningen m.m. 1 anslutning till det tekniska samarbetet kan stöd utgå även för finansiering avviktiga insatsvaror, teknisk utrastning m. m. Med stöd av statligt riskkapital i s. k. jointventures eller samriskföretag kansvenska företag stimuleras att satsa egna resurser i ett långsiktigt samarbetemed länderaa i . Multilaterala stödformer kommer ävenfortsättningsvis att spela en cen tral roll. Det är uppenbart att behoven av kapital för investeringar i industri, infrastraktur och miljöförbättringar i framöver kommer att vara mycket stora.Kapitalbehoven för sådana inves teringar måste framför allt tillgodoses genom de interaationella och regio nala finansiella institutionerna och genom privata investerare. roll måste i första hand vara att på olikasätt underlätta för dessa institutio ner att möjligt engagera sigi bl. a. de baltiska statema. Härför kan det krävas initiativ till och bidragtill särskilda tekniska biståndsfonder i dessa institutioner och/eller bidrag till för ändamålet öronmärkt aktiekapi tal. Tekniska biståndsfonder har redan etablerats hos bl.a. Väridsbanken och den Europeiska utvecklingsbanken.Multilateralt stöd kommer gene rellt sett att ges hög prioritet, inte minst för att främja en effektiv samord ning av stödet till Central- ochÖsteuropa. När det gäller kunskapsöverfö ring finns det anledning att i viss utsträckning koppla bilaterala insatsertill multilaterala program. För de baltiskastatema kan föratses behov av extraordinära finansiella Prop. 1991/92:100 insatser . Att exaktuppskatta behoven är omöj- Bil. 4 ligt av hänsyn till den oklarhet sområder vad gäller ett antal centrala faktorersåsom t. ex. villkoren för och omfattningen av det framtida handelsutbytet med republikeraa i Sovjetunionen.Sverige kan självfallet inte svaraför mer än en del av dessa finansiella behov, men bör spela en pådrivande rolli ansträngningaraa att mobilisera erforderliga resurser. Ett svenskt stöd bör således ges dels i form av ettbetalningsbalansstöd som ett led iinternationella åtaganden under G24 (motsvarande den tilläggsfinansiering somTjeckoslovakien, Ungem, och erhåkit ),dels som ett rent valutastöd med syfte att underlätta införandet av egna baltiska valutor, som är åtminstone partielltkonvertibla (motsvarande den stabiliseringsfond för , sometablerades ). Nya utfästelser omfortsatt betalningsbalansstöd till några av de övriga länderaa i Central- ochÖsteuropa kan också föratses. Med hänsyn till den utomordentligt prekära ekonomiska situationen i fleraländer och regioner i är det angeläget med hög beredskapför humanitära insatser och katastroföistånd. Avhänsyn till den särskilda karaktären i östsamarbetet är erfarenheteraa frånbiståndsarbetet i relevant endast till viss del. För vissa typer av insatser finns dock myndigheter med huvudsakliginriktning på u-land, som kan utnyttjas även i samarbetet med länderaa iCentral- och . Dettagäller i första hand BITS, och (den senare vad avser stöd via enskilda organisationer ochkatastroföistånd). Dessa myndigheter har redan engagerats i samarbetetoch den erfarenhet de därvid byggt upp tillvara. Till samma kategori hör , vars verksamhet i Central- och Östeuropadelvis finansierats via BITS. Samtligadessa myndigheter har äskat nya medel för sin verksamhet. Kompetens- och ärendefördelningen mellanmyndigheterna kommer ytterligare att utredas. Regeringskanslietoch de centrala myndigheteraa bör också spela en viktig roll i samarbetet med länderaa i . Någraav dessa myndigheter har redan tidigare varit engagerade i samarbetetoch har äskat medel för ytteriigare insatser.Min avsikt är att engagera myndighetermed relevanta erfarenheter i samarbetet med . Ett mål isamarbetet med är att engagera hela det svenskasamhället. Föratsättningama att i direkta kontakter mellan organisationer, företag, utbildningsförbund etc.överföra kunskap är mycket goda. För att skapa en effektiv ordning fördetta bör en särskild fond förkunskapsöverföring inrättas. En motsvarande fond finns i . Föredraganden Prop.1991/92:100 Program för "'- Förslag1992/93 Föredraganden Till regeringens disposition 430 000000(1) Multilateralt stöd 45 000000 (joint ) 60 000000 Polsk stabiliseringsfond 65 000000 Katastrofbistånd, m.m. 50 000000 Förlustrisker 1 000 000 000(1) 1) Frånprogrammet avräknas . föradministration av samarbetet. Vissamyndigheter med huvudsaklig inriktning på u-land har tidigare engageratsi östsamarbetet. Således har för kunskapsöverföring genom BITS förtreårsperioden /91-1992/93 anslagits 420 milj.kr. inom ramen för det av beslutade s.k. miljardprogrammet. För /93 återstår 120 milj.kr. BITS har däratöver äskat 300milj. med början /93 samt begärtadministrativ förstärkning. SIDA ansvarar för stödet till insatser genom folkrörelser och enskildaorganisationer samt vissa insatser på kulturområdet. Totak 90 milj. kr.har i miljardprogrammet avsatts för dessa ändamål. Därav återstår 20 milj.kr.att budgetera för /93. SIDAhar äskat ytteriigare 15 milj.kr. () har via BITS och SIDA fått medel förstudiebesök, stipendier och kultursamarbete. SI har begärt att de 3 milj.kr.som föratsetts för /93 ställs till institutetsdisposition, samt äskat ytterligare 0,5 milj. kr. för svenskundervisning iÖsteuropa. En mycket viktig del av det svenska stödet tillCentral- och måste utgöras av kunskapsöverföring. På många olikasamhällsområden har de nya demokratieraa behov att tillgodogöra sig sådankunskap som finns inom olika delar av det svenska samhället. Således avses intebara tekniskt kunnande utan t. ex.även kunskap inom bl. a. handel, vetenskap, undervisningsväsende, förvaltning,rättskipning, hälsovård och miljövård. För att underlätta en sådankunskapsöverföring avser regeringen avdela en stor del av anslaget att nyttjas såsom en kunskapsfond. Denna kunskapsfond skall stödja verksamhet i hela regionen menprioritet bör ges till stöd inomvårt närområde, dvs , , , och de näraliggandedelaraa av . För att på ettsnabbt sätt kunna omsätta regeringens intentioner om inriktning och utformning av stödet tikkunskapsöverföring kommer en särskild beredning att inrättas inom . De närmare former na för denna kunskapsöverföring är föremål för överväganden inom rege ringskansliet. Därvid prövas såvälhur den kompetens som finns vid bl. BITS kan utnyttjas som deerfarenheter som finns av motsvarande ärran- Prop. 1991/92:100 gemang i andra länder. Till regeringens disposition förkunskapsöverföring m. m. förordar jag att430 milj. kr. Jag avser återkomma med förslag om fördelning av dessamedel mellan de olika slag av insatser som redovisats ovan. De medel som av den föratvarande regeringen utfastsför kunskapsöverföring genom BITSoch för stöd till enskildaorganisationer m. m. genom SIDA /93, 120 resp. 20 milj.kr., bör dock redan nu reserverasför dessa myndigheters medelsbehov. Ett viktigt element i det svenska östsamarbetet äruppbyggandet av demokratiskainstitutioner. Därvid är en väl fungerande administration av grandläggande betydelse. De medel som engångsvisanvisats /92 förkontakter med Central-och (anslaget E 7.) har verksamt bidragit ökning och fördjupning av kontaktema mellan förvaltningarna i ochCentral- och och därmed utgjort ett viktigt första steg för utvecklingen av fortsatt samarbete på enrad olika områden. Vid sidan av denallmänna kontaktverksamheten föratser jag att medel också skall kunna anslås genom olika departement för särskilda projektinom respektive fackområde. Sådana projekt kan effektivt bidra tillkunskapsuppbyggnaden i länderaa i . Hit hör t. ex. särskilda insatser för stödordningar genomde interaationella finansiella institutioneraa. Multilateralaorgan som FNs fackorgan, , , m.fl. har inom sina respektivekompetensområden utvecklatverksamheter och program med särskild inriktning på de central-och östeuropeiska ländernas behov. 1 vissa fallkan det vara angeläget att genom öronmärkta bidrag till dessaorganisationer kan fungera som katalysatoroch därmed främja ett fördjupat interaationellt engagemang i t. ex. de baltiska stateraa eller inomfackområden som har särskild betydelseför reformprocessen i . Ett av flera exempel på sådanaområden är regional och lokal förvaltning, där svenska organ kan bidra med relevant sakkunskap och erfarenhet.I andra fall kan multilateralabidrag göra det möjligt för att på viktiga områden delta i stöd tillländer i med vilka vi inte utvecklat ett bilateraltsamarbete. Jag förordar att 45 milj.kr. ställs till regeringens förfogande för insatser i Central- och Östeuropagenom dessa multilaterala kanaler. InteraationalAB har under /92 fått 50milj. som tillskott till sittkapital för satsningar i . Styrelsen förinteraationellt näringslivsbistånd, , har dels äskat ytterligare 75 milj.kr. som kapitaltillskott, dels medelför "främjandeinsatser" (utveckling av näringslivsinstitutioner,handelsfrämjande, utbildning och rådgivning). Efterfrågan på medel förriskkapitalsatsningar är mycket stor. Jag förordar en ökning med 60 milj. kr.av kapital. För att stödja ekonomiska reformprogramoch stabiliseringen av den polska valutan skapades en särskild stabiliseringsfond. Denna finansieras med lån eller gåvobiståndfrån ett stort antal och 246 Täckande av eventuella förluster i anledning avstatliga Prop. 1991/92:100 garantier för finansiellt stöd tillländer i Central- och Bil. 1992/93 Nytt anslag (förslag) 1 000kr. OECD-länderaa samverkar i den s.k. G24-grappen för att ge finansiellt ochannat stöd till länder i Central-och . Finansiellt stöd genom garantiåtaganden för krediter harunder lämnats i anslutning till överenskommelserom reformprogram mellan de berörda ländema och Intemationellavalutafonden. har beslutat medge attstaten ikläder sig betalningsansvar bl. a. för kreditgivning till länder iCentral- och tik ettbelopp av högst 800 milj. kr. Större delen av detta belopp har intecknats genom regeringsbeslut som avser finansielltstöd till , , ochRumänien. Inom ramen för G24 har diskuterats behovet avfortsatt exceptionell finansiering.De länder som föratses kunna bli föremål för sådanfinansiering är , , och de baltiska stateraa. 1 linje med Sverigesåtaganden inom G24 bör finnas enberedskap att delta även i kommande betalningsbalanslån. Med hänsyn tilldet särskilda svenska intresset att stödja de baltiska stateraa kan en högre svensk andel än bli aktuell i stödetför dessa länder. Det är svårt attbedöma exakt vilka åtaganden som kan bli aktuella under /93. Den uppskattning som kan görasinnebär ett totalbelopp för svenskdel om 800 milj. kr. utöver de 300 milj. kr. som under anslaget G 1.avsatts för valutastöd till de baltiska stateraa. För de statliga garantiåtagandena föreslås /93 en ram om ytteriigare 800 milj. kr. Eventuella skadefall somöverstiger det belopp som avsättsinom anslaget G 1. för täckning av förlustrisker vid statliga garantier för finansiellt stöd till länder iCentral- och (50 milj. /93) skall finansieras genom omfördelning inom statsbudgeten. Jag beräknar anslagsbehovet /93 till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.medge att staten ikläder sigbetalningsansvar i form av statsgaranti för kreditgivning till länder iCentral- och till ett belopp omhögst . under /93, 2.till Täckande av eventuellaJorluster i anledning av statliga garantier för finansieUt stöd till länder iCentral- och för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . administreras av IMF. harbidragit med 65 milj.kr., vilka lånats Prop. 1991/92: 100 från det bilaterala anslaget för samarbete medPolen under miljardpro- Bil. Fonden var ursprangligen ettårig, menhar förlängts för . har begärt att fonden skallförlängas . Begäran harmött ett brett stöd från bidragsgivaraa. har anslutit sig tillförlängningen. För detta ändamål bör 65 milj. kr. anslås under /93. Medlen skall enligt överenskommelsen omförlängningen återbetalas , såvida inte ytterligare förlängningav stabiliseringsfonden blir aktuell. För de baltiska stateraa kommer under åren 1992och 1993 att uppstå behov av extraordinära finansiella insatser. Attexakt uppskatta behoven är omöjligt av hänsyn till den oklarhet som råder vadgäller ett antal centrala faktorer såsomvillkoren för och omfattningen av det framtida handelsutbytet med republikerna i , kommande skuldtjänst-förpliktelser på grand av övertagande av andel iSovjetunionens utlandsskuld, principer för valutaomräkning etc. Ett svensktstöd bör ske dels i form av ett betalningsbalansstöd som ett led iinteraationella åtaganden under G24(redovisas under G 2), dels som ett rent valutastöd vilket också börlämnas inom ramen för en interaationell aktion. Valutastödet skall syfta tillatt underlätta införandet av egna baltiska valutor, som är åtminstone partiellt konvertibla (motsvarande denstabiliseringsfond för , som etablerades ). Jag förordar att300 milj.kr. anslås för detta ändamål. Med hänsyn till den utomordentligt prekära ekonomiska situationen i fleraländer och regioner i bör hög beredskap finnas förhumanitära insatser och katastroföistånd. Jag förordar att 50 milj. kr. anslåsför detta ändamål. Med stöd av medgivande (prop.1990/91:150, FiU30, rskr. 386) harregeringen beslutat om lån till , , och . Under anslaget G 2. Täckande aveventuella förluster i anledning av statliga garantier för finansiellt stöd tillländer i hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att bemyndiga regeringenatt ikläda staten ett betalningsansvar i form av ytterligare statsgaranti för utlåning till länder i tillett belopp om högst 800 milj. kr. Jag förordar att för täckning av eventuellaförluster i samband härmed 50 milj. kr. anslås för /93. En del av insatseraa som finansieras inom anslagetär av flerårig karaktär. Jagföreslår därför att regeringen begär bemyndigande att få görautfästelser om högst anslagsbeloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna de riktlinjer för samarbetet med Central- och Östeuropasom jag förordat i det föregående, 2.bemyndiga regeringen att under /93 få göra utfästelser intill ett belopp om högst , 3.till Samarbete med länderna iCentral- och för bud- 247 /93 anvisa ettreservationsanslag på . Regeringens proposition 1991/92:100 Bilaga 4 Fakta om bistånd - 1990/91 17 1991/92. - Statliga myndigheter och organ för Sverigesbistånd - Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA - Biståndet fördelat på enskilda länder 18 1991/92. 1 sami Nr 100. 1991/92:100 Bil. 1991/92: lOO Statligamyndigheter och organ för bistånd UD:s avdelning för interaationelltutvecklingssamarbete .................. . 255 Styrelsenför interaationell utveckling (SIDA)........................................ . 255 Styrelsenför u-landsforskning (SAREC)................................................. 255 Beredningen för interaationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)............................................................................................................ . 256 Styrelsen för interaationelltnäringslivsbistånd () ... 256 Styrelsenför u-landsutbildning i (U-centram) ............. 257 Biståndgenom det multilaterala systemet FNsutvecklingsprogram (UNDP) .......................................................... 261 FNskapitalutvecklingsfond (UNCDF)..................................................... 264 FNsbefolkningsfond (UNFPA) ............................................................. 265 FNsfackorgan (, , , , UNIDO) ........................ 266 FNs barnfond ()............................................................................. 269 Världsbanksgrappenoch de regionala utvecklingsbankeraa i Interaationellafinansieringsbolaget (IFC)............................................... 280 () ........................... 281 ()............................................................. 282 (WFP)inkl. Interaationella bered skapslagret av livsmedel förkatastrofinsatser (lEFR) ......................... 283 1986års livsmedelshjälpskonvention (FAC) ......................................... 285 Interaationellajordbraksutvecklingsfonden () ........................... 286 FN:sflyktingkommissarie () ........................................................ 289 för palestinaflyktingar (UNRWA).................... 290 FN:s program förkontroll av beroendeframkallande medel (UNDCP) 292 () ........................... 293 Prop. 1991/92; 100 /interaationella handelscentram (ITC)..................... 294 Bil. Globala Miljöfonden(GEF)........................................................................ 295 Montrealprotokollets interimsfond för .................................. 296