prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Inom departementetsområde fäller också den verksamhet som utövas av justitiekanslern,datainspektionen, brottsförebyggande rådet och brottsskadenämnden.Bokföringsnämnden är också en myndighet som hör till justitiedepartementetsområde, men frågor om anslag till nämndenredovisas numera under VII:e huvudtiteln (fmansdepartementet). Utgiftema inomjustitiedepartementets område beräknas under /93 komma att ökamed 2 024,1 milj.kr. till 17 849,4 milj. kr. Huvuddelen av verksamheten påjustitiedepartementets område avser uppgifter som direkt eller indirektregleras genom lagstiftning. Domstolama och myndighetema har begränsademöjligheter att själva påverka verksamhetens omfattning. Den verksamhetsom avser samhällets åtgärder mot brott och som tar en betydande del av rättsväsendets resurser i anspråk bestäms till stordel av brottsutvecklingen och inom de olika delområdena av sådana fektorer somantalet anmälda brott, mängden mål och deras svårighetsgrad samt 1 1991/92. inom kriminalvården av antalet utdömda frihetsstraff ochstrafftidemas Prop. 1991/92:100 längd. Arbetet inom rättsväsendet hänger pådetta område mycket intimt Bilaga 3 samman. I huvudsak kan det sägas gå en raklinje när det gäller åtgärder mot brott från polis, via åklagare och domstolartill kriminalvård. Brottsutvecklingen ärstigande och arbetsbelastningen ökar. Motsvarande gäller för domstolamasdel mål och ärenden från de många områden som feller utanför lagföringen avbrott. Domstolsverkethar gett in fördjupad anslagsframställning avseendebudgetperioden /93 - 1994/95. Med hänsyn till förväntade förändringar i domstolsverksamheten, bl.a. tillföljd av domstolsutredningens arbete, fårdomstolsväsendet nu en endast tvåårig budgetram. Domstolsväsendettillförs medel som kompensation för vissa ofinansierade kostnader och förvolymförändringar. Åklagarväsendetgår in i i den pågående treåriga budgetperioden.Ytterligare medel tillförs som kompensation för ofmansierade kostnader. En mål- och resultatorienteradstyming införs successivt för polisens del. Intagningen av aspiranter påpolishögskolan ökas. Rationaliseringar inom kriminalvården beräknas uppgå till drygt 31 milj. kr. Omkring 20 milj. kr.återförs till kriminalvården för effekti vetetsbefrämj ande åtgärder inomekonomiadministrationen och utbyggnad avbehandlingsprogram för narkotikamissbmkare på kriminalvårdsanstaltema.Det återförda beloppet skall vidare tas i anspråk för en utvidgning av försöket med samhällstjänst till hela landet och för frivårdensarbete med kontraktsvård. Åtgärderaviseras för att begränsa rättshjälpskostnadema. Förändringama inomjustitiedepartementets område i förhållande till /92 framgår av följande sammanställning. Beloppen anges imilj. 2 941,8' 'Beloppen i denna kolumn är momsreducerade. Beloppet avser anslag till polisväsendet under XlU:e huvudtiteln(). Beloppet innfattar inte vad som har anvisats pätilläggsbudget I för /92. Beloppetinnefattar inte vad som har anvisats på tilläggsbudget I för budgetåret1991/92. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet och, såvitt avser frågoraa under punktema 3 och 4, statsrådetLaurén. Anmälan till budgetpropositionen 1992 1.1 Mål för verksamheten Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - Rättssamhället skallbefastas och stärkas ytterligare. - Genom olika åtgärderpå kortare och skall det skapas förutsättningar för en effektivareverksamhet vid domstolama och åklagarmyndigheterna. - Utvecklingen mot alltfler brott skall brytas. - Polisens verksamhetskall i ökad utsträckning inriktas på förebyggande av brott, och ibrottsbekämpningen skall våldsbrott och narkotikabrott prioriteras. - Kriminalvårdsanstalterskall ha hög säkerhet. Anstaltsvistelser skall utnyttjas för att förbereda ettlagenligt liv ute i samhället. Narkotikamissbmk på anstalter skall bekämpas. - Arbetet med attrationalisera och effektivisera verksamheten hos myndighetema inomjustitiedepartementets område skall fortsätta. - Brottsoffrensställning skall stärkas. berederlagstiftningsärenden på många områden. Först och främst bör gmndlagama nämnas.Departementet handlägger också viktiga delar av den lagstiftning som reglerarde enskilda medborgamas förhållande till staten och andra offentliga organ. Hit hör bl.a.strafflagstiftningen, de regler som styr polisens och åklagamas verksamhetsamt reglema om förfarandet vid våra domstolar. Ett armat betydelsefulltområde är lagregler om enskildas inbördes förhållanden, t.ex. inomfamiljerätten, köprätten och bolagsrätten. Tilljustitiedepartementets verksamhetsområde hör bl.a. domstolsväsendet,åklagarväsendet, polisen och kriininalvården. Verksamheten påjustitiedepartementets område har central betydelse för den enskildesrättssäkerhet och rättstrygghet. Det är samhällets uppgift att tillgodose denenskildes rättmätiga krav på trygghet för liv, hälsa, integritet och personlig egendom. För att det skall kunna skekrävs ett effektivt rättsväsende som har stöd för sitt arbete i enfungerande Domstolama utgöri det sammanhanget en särskilt viktig faktor. Ett fritt Bilaga 3 ochsjälvständigt domstolsväsende är rättssamhällets gmndval. Det är viktigt att påolika sätt verka för att rättssamhället ytterligare befästs och stärks. Fråganom den s.k. lagprövningsrätten och om vidgade möjligheter till domstolskontroll avbeslut fettade inom den statliga förvaltningen är här av särskiltintresse. Det är avyttersta vikt att vi har domare och åklagare som tillgodoser högt ställda krav.Domstolarnas och åklagarmyndighetemas arbetsläge är ansträngt, ocharbetsvillkoren måste förbättras. Bl.a. i detta syfte har tillsatts tvåutredningar, domstolsutredningen och åklagamtredningen -90, för att se överbl.a. uppgifter och arbetssätt inom respektive verksamhetsområde. Det är angelägetatt man tar till vara alla möjligheter att rationalisera och effektivisera verksamheten inom rättsväsendetsamtidigt som rättssäkerheten och medborgamas anspråk på hjälp från derättsvårdande myndighetema tryggas. Inom område granskasdomstolama och förvaltningsmyndighetema successivt med sikte på att ökaeffektiviteten i deras verksamhet. Polisen harväsentliga uppgifter inom rättsväsendet. Målen för polisverksamheten skall varaatt minska brottsligheten och öka människorstrygghet i samhället. Som ett uttryck för detta bör det ske en ökad inriktningmot förebyggande polisverksamhet. Till arbetet med att minska brottslighetenoch öka tryggheten hör självfellet också polisens brottsutredandeverksamhet. Inom polisen pågår ett omfattande reformarbetemed syfte att göra verksamheten effektivare. Bl.a. har regeringen nyligenförelagt en proposition (prop. 1991/92:52) med förslag till enenhetlig regional ledningsorganisation som bygger på den s.k.länspolismästarmodellen. föreslås en fömyelse av polisens budgetsystem därmål- och resultatstyming samt en långt gående delegering av ekonomiansvaret utgör viktiga inslag. Såväl den regionalareformen som budgetreformen avses träda i kraft . Ocksånär det gäller polisens arbetsmetoder pågår det en betydelsefull utveckling. Verksamheten inom kriminalvårdsanstaltema skallbedrivas med hög säkerhet, som anstaltstiden bör utnyttjas föratt på bästa sätt förbereda den dömde till lagenligt liv ute i samhället.Arbetet på att bekämpa narkotikamissbmket på anstaltema tillmäts ökad vikt. Genom en övergång till resultatorienterad stymingberäknas statsmaktema få bättre redovisningar och bedömningar av uppnåddaresultat. En resultatinriktad styming, med mindre inslag av detalj- ochregelstyming, ger utrymme för betydande delegering till regional och lokal nivå och uppmuntraroch underlättar initiativ till effektivisering och rationalisering på dessanivåer. De centrala myndighetemas storlek och uppgift måste anpassas till dennautveckling. Att bryta utvecklingen mot allt fler brott är enavgörande fråga för allas trygghet i samhället. Brottsligheten måstebekämpas med kraft. Brottsbekämpning är en central uppgift för rättsväsendetmen också för Till de grundläggande målen hör tryggheten för liv, hälsa,integritet och personlig egendom. All brottsbekämpning har stor betydelse, menkampen mot vålds- och narkotikabrott måste tillmätas högsta prioritet. Kampenmot den ekonomiska brottsligheten står också i förgmnden. Det finns isammanhanget anledning att också erinra om att en långsiktigt framgångsrikkriminalpolitik måste bygga på ett väl utvecklat brottsförebyggande arbete. Förrättsväsendet viktiga uppgifter utförs även av bl.a. och denpsykiatriska vården. Föreningslivet och frivilliga sammanslutningar uträttarockså ett värdefullt arbete. Frågor på dessa områden ankommer huvudsakligen påandra ledamöter av regeringen. Av särskild betydelse är vidare att stärkabrottsoffrens ställning. Arbete med derma fråga sker i en nyligentillsatt arbetsgmpp i departementet. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - Rättssystemetförändras inför EES- och EG-samarbete. - lämnar bidragtill utvecklingen i på det rättsliga området. - Samarbetet inomNorden, , FN m.fl. internationella organ fortsätter. Utvecklingen pådet intemationella området har fått en allt större betydelse för svenskt rättsväsende och svensk lagstiftning.En huvuduppgift under den närmaste framtiden är att fullfölja det arbete sompågått för att göra de förändringar i vårt rättssystem som föranleds av förhandlingamamellan EFTA-ländema och EG om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES).Också de förändringar som kan föranledas av ett eventuellt svenskt medlemskap iEG har stor aktualitet på gmnd av ansökan om ett sådant. Bl.a. arbetarsedan någon tid den parlamenferiskt sammansatta utredningen (Ju 1991:03) omgrundlagsfrågor inför EG med att utreda behovet av gmndlagsändringar inför ettsvenskt medlemskap i samt att föreslå sådana ändringar. har enviktig roll att fylla när det gäller att bidra till utvecklingen i Central-och . Inom område har svenska bidrag till utvecklingen i dessa delar av kurmat lämnas framförallt genom att man från svensk sida kunnat redovisa erfarenheter av olikarättsliga regelsystem. Dessa erfarenheter har sedan kurmat ingå i det underlagsom olika länder i har behövt för att själva kunna ta ställning till uppbyggnaden av de nya rättsliga system somden politiska och ekonomiska utvecklingen i dessa länder gjort nödvändig. Samverkan av detfe slag har framförallt ägt rum med de baltiska I och med derassjälvständighet har möjlighetema till svenskt Prop. bistånd på det rättsliga områdetfått en ny dimension. Bl.a. har rege- Bilaga 3 ringen givit i uppdragatt ingå en överenskommelse med i Republiken gällande stöd till det estniska En sådanöveren.skommelse har ingåtts. bistånd i form avpraktiktjänstgöring för estniska domare i svenska domstolar, undervisning avnyckelpersonal i och medverkan i det Vidareförbereds i nordiskt samarbete en aktion för att lämna bistånd medjuridisk litteratur till de baltiska Det samarbeteinom som för vår del fått nya dimensioner genom EES och ett eventuelltEG-medlemskap samt utvecklingen i Central-och skall inte undanskymma betydelsen av fortsatt intemationell samverkan på det rättsliga områdetockså i mera hävdvunna sammanhang. Stora delar avlagstiftningen på centrala rättsområden, t.ex. inom femiljeräiten och på detköp- och avtalsrättsliga området, har tillkommit i nordiskt samarbete. Detfe har resulterat i att vi på flera områdenhar överensstämmande lagregler i de nordiska ländema. Derma rättslikhet ärenligt min uppfettning av stort värde. Det firms därför anledning att vidmakthållaett nära nordiskt samarbete på lagstiftningsområdet. Nordiskaöverläggningar i olika lagstiftningsärenden pågår fortlöpande på flera områden,t.ex. beträffende femiljerätt, immaterialrätt och transporträtt. harockså överläggningar som syftar tilländringar i den sainnordiska verkställighetslagstiftningen inletts. Ändringamaär bl.a. föranledda av den s.k. som de nordiska ländemaavser att tillträda (jfr avsnitt 2.2). På samma sättsom det nordiska lagstiftningssamarbetet har kommit att bli ett naturligt ochsjälvklart inslag i beredningen av lagstiftningsärenden inomjustitiedepartementets ansvarsområde har medverkan i andra former av intemationellt lagstiftningssamarbete fåtten ökad betydelse. Det gäller inte bara samarbetet inom utanäven det arbete på att åsfedkomma enhetlig lagstiftning som sker inom olika organisationer inom FN-systemet, exempelvislAEA (atomansvarighet), IMO (sjörätt), UNCITRAL (handelsrätt) och (immaterialrätt). Sådant samarbete sker vidare i stor omfattning inom andramel-lansfetliga organisationer, såsom för intemationellprivaträtt, (atomansvarighet m.m.) och Unidroit (civilrätt). Det intemationella samarbete som har nänmtshar framför allt avsett civilrättsliga frågor. Men också i fråga omstraffrätten har det internationellasamarbetet varit intensivt . delfegit i en arbetsgmpp med uppgift att lägga fram ett förslag till ändrade former för och en ny inriktning av FNsarbete på det kriminalpolitiska området. Avsikten har bl.a. varit attstärka medlemsländemas ansvar för och roll i arbetet samt att ge arbetet enmer konkret och praktisk inriktning.Arbetsgmppens förslag har behandlats av ettministermöte i som i allt väsentligt ställt sig bakom förslaget. Även inom har delfegit aktivtbl.a. när det gäller arbete angående altemativ till frihetsstraff,principer för Prop.1991/92:100 påföljdsbestämning och skyddet för bam ochkvinnor mot sexuellt Bilaga 3 utnyttjande. 2 Domstolsväsendet och processrätten Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - Domstolarnas organisationses över utifrån ett brett perspektiv. - rollövervägs bl.a. mot bakgmnd av resulfetet av översynen avdomstolsorganisationen. - Försäkringsrättemaläggs ner . - Utvärderingen av denreformerade domarbanan visar att reformen haft effekt. - Domstolsväsendet gesen tvåårig budgetram. Sedanflera år pågår ett målmedvetet arbete för att komma till rätfe med domstolamassvårigheter, som har yttrat sig i en växande arbetsbörda och tilltagandepersonalförsörjningsproblem. Som nämnts budgetproposition påbörjades inom ramen för verksamhetsplanering enfömtsättningslös och framtidsinrikfed diskussion om domstolsväsendet. Som ettled i diskussionen uferbefedes och remissbehandlades promemorian (Ds1989:2) Domstolama - enidéskiss. Diskussionen utmynnade i att en parlamenferiskt sammansattkommitté tillsattes för att se över domstolamas uppgifter,arbetssätt och organisation. Kommittén, som anfegitnamnet domstolsutredningen (Ju 1989:06), avslufer sitt arbete i dagaraaoch redovisar sitt uppdrag . Genom regeringsbeslut den 7 november 1991återkallade regeringen domstolsutredningens uppdrag såvitt avseröverväganden rörande domstolamas organisation. Dessa frågor bearbetas nu istället inom . Arbetetbedrivs utifrån ett brett perspektiv och med delvis andra utgångspunkterän som följde av domstolsutredningens direktiv. Bl.a. tas frågan omspecialdomstolama upp på ett mera direkt sätt. Målet är ett effektivt ochslagkraftigt organiserat domstolsväsende. Nära samband med domstolsutredningens arbete ochövervägandena rörande domstolamas organisation har frågan omdomstolsverkets framtida ställning och arbetsuppgifter. Verket redovisade undervåren 1991 resulfetet av vissa övervägandensom gjorts inom verket angående dess roll, arbetsuppgifter och organisation iframtiden. Av redovisningen framgick bl.a. att det finns fömtsättningaratt successivt ytterligare decentralisera personal- och ekonomiadministrativauppgifter inom domstolsväsendet. Verket fick därefter i uppdrag att till hösten1991 komma med förslag om hur besparingar vid verket i storleksordningen 15milj. skall kunna åsfedkommas genom åtgärder av bl.a. detta slag. Verkethar i sin redovisning av uppdraget beskrivit hur besparingar på 13,9 milj. krskulle kunna ske fr.o.m. . ställningsfegande till domstolsverketsframtida uppgifter och organisation 3 bör anstå till dess att man tarställning till frågan om domstolamas Frågan om verkets framtid bereds nu inom departementet i samma ordning som organisationsfrågoma för Ett armat ämne somhar samband med de nämnda frågoma gäller den administrativa beslutsprocessen idomstolama. Även denna fråga tas upp i anslutning till övervägandena omdomstolamas organisation. Efter förslag avregeringen (prop. 1990/91:80) beslöt att tillskapa en ny instansordning för rättskipningen i socialförsäkringsmål(JuU 18, rskr. Den nya ordningen trädde i kraft . Denirmebär att en allmän försäkringskassas eller beslut iärenden om socialförsäkring numera överklagastill länsrätten och att länsrättensavgörande överklagas till kammarrätten. Försäkringsöverdomstolen finnskvar som högsfe domstolsinstans försocialförsäkringsmål. De tre försäkringsrättema firms övergångsvis kvarför att avgöra inneliggande mål enligt den äldre ordningen. Avsikten är attförsäkringsrättema skall läggas ner den . godkände efter förslag avregeringen (prop. 1989/90:79) riktlinjer för en reformerad domarbanam.m. (JuU 25, rskr. Den nyaordningen, som började tillämpas , iimebär bl.a. att allaordinarie domartjänster skall tillsätfes efter en skicklighetsbedömning och att domamtbildningen skall koncentreras ochfullgöras i ett sammanhang. Reformen har utvärderats av underår 1991. Utvärderingenvisar att i ungefär hälften av fellen en tilltjänsteåren yngre sökande har utnämnts därför att denne ansetts varaskickligare än en äldre sökande. Det nya meritvärderingssystemet har alltsåinneburit stora förändringar jämfört med den tidigare gällande s.k. börjedagsprincipen, som byggde på entjänsteårsberäkning. För en mera definitiv bedömning av det nya-meritvärderingssystemet krävs dock en längre tids erfarenheter. När det gällerdomamtbildningen visar att domstolama lyckats relativtväl med att förkorfe utbildningstiden. Målet somsattes upp var att den sammanlagda tjänstgöringstiden, räknat från börjedagi överrätt till assessorsförordnande, inte skulle vara längre än . Överrättema har , med ett par undanfeg,en genomströmningstid som ligger mellan tre och . Detta är mycketglädjande. Systemet fömtsätter att underrättema, särskilt de större,ställer fiskalsplatser till förfogande. Här ligger ett särskilt ansvar på destörre domstolama. Det krävs också att domstolama fer ansvar för och hänsyntill utbildningsinslaget i de yngre domamas tjänstgöring. Domstolsväsendet är nu inne på tredje året i ettsystem med treåriga budgetramar. Härigenom har möjlighetema till långsiktigplanering och smidigare användning av anslagsmedlen ökat, något som är särskiltbetydelsefullt med hänsyn till den växande arbetsbördan. domstolsväsendet fr.o.m. budgetåret1992/93 skulle gå in i en ny treårig budgetperiod. Med hänsyn till deforändringar som kan förväntas till följd av bl.a. domstolsutredningens arbetebör emellertid , som jag strax återkommer till, ställningstagandet tilldomstolsväsendets medelsbehov inskränkas till de två närmaste budgetåren. Prop.1991/92:100 Bilasa 3 - Arbetet med attrenodla domstolamas arbetsuppgifter fortsätter. - Rättshjälpenseffektivitet ses över. - Möjlighetema attinföra regler om gmpptalan i svensk rätt utreds. Reglema i (RB)om förferandet vid de allmänna domstolama har under det senaste årtiondet varitföremål för ett omfattande reformarbete. Bestämmelsema om rättegången vidtingsrät-teraa har moderaiserats och effektiviserats genom en reform som träddei kraft den . reviderades reglema för högsfedomstolens verksamhet varigenom högsta domstolens roll som prejudikatinsfenshar stärkts. Vidare genomfördes en hel del ändringar iförfarandereglema för hovrättema. Ytterligare ändringar i det processuellaregelsystemet främst för de allmänna domstolama gjordes . Ett viktigt steg mot en renodling av domstolamatogs när beslutade att den summariska processenskall flyttas över från tingsrättema till kronofogdemyndighetema.Reformen träder som planerat i kraft den . En stor del av reformarbetet påden centrala processrättens område är förden närmaste framtiden knuten till dornstobutredningen. En av dess huvuduppgifter är att se till att domstolsverksamheten renodlas och koncentreraspå de dömande uppgiftema. En viktig uppgift för den utredningen har också varitatt se över förvaltningsprocesslagen (1971:291)som styr förferandet vid förvaltningsdomstolama. Vidare har utredningensett över de förfaranderegler för de allmänna domstolama som inte direkt angår tvistemål och brottmål. Detgäller för tingsrätteraas del lagen (1946:807) om handläggning avdomstolsärenden och för hovrättemas ochhögsfe domstolens del reglema i RB om besvär. Också frågor om huröverrättemas resurser bättre skall kunna inrikfes på de mera svårbedömda målenhar övervägts av utredningen. En viktig deli reformarbetet beträffande domstolama är strävandena mot en renodling avdomarrollen. Olika författningsändringar har därför gjorts föratt öka möjlighetema att delegera arbets- uppgifter från domarpersonal till annan personal. Förnärvarande pågår Prop. 1991 /92:100 två försöksprojekt i domstolama, ett itingsrätt och ett i hovrätt, och Bilaga 3 har aviserat attverket under iimevarande budgetår avser att sferte ett projekt om en utvidgadförsöksverksamhet. Förslag till nya delegeringsbara uppgifter har också i olikasammanhang framförts till . Ett av dessa är ett förslag av attbeslufenderätten i vissa mål om äktenskapsskillnad och om vårdnad om bamskall kunna delegeras tillbiträdespersonal. Förslaget har remissbehandlats och fått ett övervägandenegativt motfegande. Enligt min mening ställer de nu aktuella måltypema sådana krav på juridisk kompetens hos beslutsfetferenatt det inte är lämpligt att genomföra verkets förslag i denna del.Verket har också föreslagit delegering av vissa femiljerättsliga ärenden somhör till boupptecknings- ochavhandlingsprotokollen. I likhet med flerfelet remissinsfenser delar jagi och för sig bedörrmingen att sådana ärenden kanhandläggas av icke lagfaren personal. Mycket felar emellertid för att domstolsutredningenkommer att föreslå att handläggningen av dessa ärenden inte längre skallankomma på domstol. Det är därför inte lämpligt att nu utvidga behörigheten iden delen. Sedan en samlad bedömning av domstolsutredningens förslag har gjortsbör en naturlig följd vara att generellt ta ställning till fördelningen avgöromålen i domstolama. Betydelsefiill i detfe sammanhang är frågan omansvaret för delegerade arbetsuppgifter. Frågan har utretts avdomstolsverket med anledning av en skrivelse från ombudsmän ().Domstolsverket fenn i försfe hand att detinte var motiverat med en förfettningsändring för att regleraansvarsfördelningen mellan domarna och annan personal beträffende delegeradeuppgifter. utredning har remissbehandlats. Flertaletremissinstanser delar verkets bedömning. Ingen av dem har uppfattningen attdomarens ansvar för delegerade arbetsuppgifter skall utvidgas i förhållandetill vad som gäller . Jag delar den uppfattningen. Delegering avarbetsuppgifter i domstol sker genom förordnanden till enskilda personer i enlighet med domstolsinstraktionemas bestämmelser. Denenskilde blir härigenom behörig att på eget ansvar utföra vissa göromål. Mendetfe innebär inte att det ansvar som kan åvila andra för att göromålenfullgörs på rätt sätt upphör helt. Den som förordnar, normalt domstolschefen,måste förvissa sig om att personen i fråga har tillräcklig kunskap ocherfarenhet för att klara arbetsuppgiften. Rotelinnehavaren har att geunderställd personal tydliga instmktioner, att i lämplig omfattning följa uppgivna förordnanden och att ingripa om någon inte fiillgör sina uppgiftertillfredsställande. Vad som kan krävas avrotelinnehavaren för att denne skall undgå ansvar för felaktigheter som begåtts av annan personal varierar avsevärtmellan olika situationer. Att heltäckande reglera rotelinnehavarensövergripande ansvar får därför mycket vaga bestämmelser till resulfet. Enförfettningsreglering skulle alltså inte komma att klargöra var gränsen mellandomarens ansvar och annan personals ansvargår. Som flerfelet remissinsfenser delar jag därför Liksomremissinstansema är jag inte heller Prop. 1991/92:100 beredd att utvidgarotelinnehavarens ansvar för delegerade Bilaga 3 arbetsuppgifter.