prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Medföljande bara till en person, som i armat fall är anställdi utlandet av , ett svenskt trossamfund, ett organ som är knutettill ett sådant samfund eller en svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet, skall fortfarande anses bosatta här, om utlandsvistelsen äravsedd att vara längst . 'Lagen omtryckt 1973:449. Lag om ändring i lagen (1991:1940) om ändring i lagen(1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) om allmännabambidrag Härigenomföreskrivs att ikraftträdande- och övergångsbestämmelseraa fill lagen(1991:1940) om ändring i lagen (1991:486) omändring i lagen (1991:233) omändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag' skall ha följande lydelse. 1991/92:100 Bil. 1.Denna lag träder i kraft såvitt avser 1 § första stycket den 1januari 1993, 1 § andra stycket den och i övrigt den 1 JuH 1991. 2.Äldre föreskrifter i 1 § första stycket gäller fortfarande ifråga om bidrag som avser tid före . Äldre föreskrifter i 1 §andra stycket gäller fortfarande i fråga om bidrag som avser tid före den 1 januari1992. Äldre förskrifter i 1 § tredje stycket om var baraet skall ansesvara bosatt gäller fortfarande för bara som lämnat före den 1 juH 1991. Denna lag träder i kraft såvitt avser 1 § första stycket , 1 § andra stycket första meningen den 1992, 1 § andra stycket andrameningen och i övrigt . i 1 § första stycket gäller fortfarande i fråga om bidrag som avser tid före . Äldre föreskrifter i 1 § andra stycket första me ningen gäller fortfarande i fråga om bidrag som avser tid före . Den nya föreskrif ten i 1 § andra stycket andra me ningen gäller inte allmänt barn bidrag som avser tid före . Äldre förskrifter i 1 § tredje stycket om var baraet skall anses vara bosatt gäller fortfaran de för bara som lämnat före den . Lagen omtryckt 1973:449. Förslag till Prop.1991/92:100 6 Lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängtbambidrag Bilaga 6 3 Härigenomföreskrivs att 5 § lagen (1986:378) om förlängt barabidrag skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förlängtbambidrag lämnas endast till eleversom är bosatta i . Är eleven inte svensk medborgare, gäller däratöveratt eleven vistas här i landet . För förlängtbambidrag enligt 4 § tillämpas i fråga om bosättningen här i landet deföreskrifter om bosättning som gäller för allmänt barabidrag vidutlandsvistelse enligt lagen (1947:529) om allmänna barabidrag. Förlängtbarnbidrag utges inte för tid då dagbidrag enligt 9 § lagen (1988:153) ombistånd åt asylsökande m.fl. lämnas till eleven. Denna lag träderi kraft . De nya föreskrifteraa gäller inte för förlängtbarabidrag som avser tid före ikraftträdandet. 'Senaste lydelse 1991:494. Förslag till Prop.1991/92:100 Lagom ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott Bilaea 6 4 Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1964:143) om bidragsförskott' skall ha följandelydelse. If I enlighet med vad som före- I enlighet med vad som före skrivs i denna lag lämnas bidrags- skrivs i derma lag lämnas bidrags förskott av allmänna medel till förskottav allmänna medel till bara som är bosatt här i landet. bamsom är bosatt här i landet. Är baraet inte svensk medborgare. Ärbamet inte svensk medborgare, tillämpas dock lagen endast om tillämpasdock lagen endast om också baraets vårdnadshavare är ocksåbaraets vårdnadshavare är bosatt här i landet och antingen bosatthär i landet och antingen denne eller baraet vistas här sedan denneeller baraet vistas här . Ett bara som . Ett bara som lämnar skall fortfarande lämnarSverige skall fortfarande anses bosatt här, om utlandsvistel- ansesbosatt här, om utlandsvistel sen är avsedd att vara längst ett senär avsedd att vara längst . Medföljande bam till den som månader.Medföljande bara till av en statlig arbetsgivare sänds till densom av en statlig arbetsgivare ett annat land för arbete för ar- sänds till ett annat land för arbete betsgivarens räkning, skall under förarbetsgivarens räkning, skall utsändningstiden anses bosatta i underutsändningstiden anses . Om ingen avföräldraraa eller endast en av dem har vårdnaden om baraet, lämnas bidragsförskott i förhållande tillförälder som inte har vårdnaden, såvida denne inte varaktigt bortillsammans med baraet. Om båda föräldrama har vårdnaden om bamet gemensamt menbaraet varaktigt bor tillsammans medendast en av dem, lämnas bidragsförskott i förhållande till den andraföräldera. Förälder iförhållande till vilken bidragsförskott lämnas enligt andra stycket kallas i lagen underhållsskyldig. Vad somsägs i lagen om vårdnadshavare gäller, i fall då baraet står under bådaföräldramas vårdnad, den av föräldrama som varaktigt bor tillsammans medbaraet. Denna lagträder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för barasom har lämnat före ikraftträdandet. 'Lagen omtryckt 1976:277. Förslag till Prop.1991/92:100 6 Lag om ändring i lagen(1984:1095) om förlängt Bilaga 6 5 Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott förstuderande skall ha följande lydelse. 1 § Förlängtbidragsförskott lämnas av allmänna medel enligt vad som föreskrivs i denna lagför bara som är bosatta i . Är baraet inte svensk medborgare tillämpasdock lagen endast om baraet varaktigt bor tillsammans med en förälder som ärbosatt här i landet och antingen denne eller baraet vistas här sedan minst sexmånader. Ett bara som lämnar Ett bara som länmar skall fortfarande anses bosatthär, skall fortfarande ansesbosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att om utlandsvistelsen är avsedd att Medföljande vara längst . bam till den som av en statlig följande bam tillden som av en arbetsgivare sänds till ett annat statlig arbetsgivare sänds till ett land för arbete för arbetsgivarens annat land för arbete för arbets- räkning, skall under utsändnings- givarens räkning, skall under tiden anses bosatta i . utsändningstiden anses bosatta i Denna lagträder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för bam somhar lämnat före ikraftträdandet. Förslag till Prop.1991/92:100 Lagom ändring i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till Bilaga 6 6 Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbam skallha följande lydelse. I enlighet medvad som föreskrivs i denna lag lämnas särskilt bidrag av allmänna medel till ettbara som är adopterat av endast en person och som är bosatt i tillämpas dock inte om adoptionen har avsett eget eller makes bam ellermakes adoptivbam och inte heller om baraet har rätt till barapension på grandav bestämmelserna i 20 kap. 2 § Qärde stycket lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Är bamet inte svensk medborgare, tillämpas lagen endast om ocksåadoptivföräldera är bosatt här i landet och antingen denne eller bamet vistashär . Ett bara som lämnar Ett bara som lämnar skall fortfarande anses bosatt här, skall fortfarande anses bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att om utlandsvistelsen är avsedd att Medföljande vara längst sexmånader. bara till den som av en statlig följande bam till den som av en arbetsgivare sänds till ett annat statlig arbetsgivaresänds till ett land för arbete för arbetsgivarens annat land för arbete för arbets- räkning, skall under utsändnings- givarens räkning, skall under tiden anses bosatta i . utsändningstiden anses bosatta i Derma lag träderi kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för bara somhar lämnat före ikraftträdandet. 'Senaste lydelse 1988:887. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 2 kap. 12 § lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall haföljande lydelse. 1991/92:100 Bil. 2 kap. 12 § För då enpensionsberättigad, som är bosatt här i landet, får sjukhusvård på grand avsjukdom skall ta ut en avgift enligt vad som anges i dennaparagraf. Avgift tas utfrån den som uppbär hel ålderspension eller hel förtidspension. Avgiften beräknas av med hänsyn till storleken vid vårdtillfället av pensionsförmåner i form av ålderspension och förtidspension enligt denna lag, pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott och särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat bam. Avgiften skall utgöra en tredjedel av summan av förmånema räknade per dag, dock högst för varje vårddag. Vid beräkningen av avgiften per vårddag skall förmåneraas månadsbelopp delas med 30. Avgiften per vårddag avrandas till närmast lägre hela krontal. Avgiften för en kalendermånad får aldrig överstiga avgiften . Avgiften beräknas av med hänsyn till storleken vidvårdtillfallet av pensionsförmåner i form av ålderspension, förtidspensionoch omställningspension enligt denna lag, änkepensionenligt äldre lagstiftning, pensionstillskott enligt lagen (1969:205) ompensionstillskott och särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) omsärskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukteller handikappat bara. Avgiften skallutgöra en tredjedel av summan av förmåneraarälcnade per dag, dock högst för varje vårddag. Vid beräkningen av avgiften per vårddagskall förmåneraas månadsbelopp delas med 30. Avgiften per vårddag avrandas till närmast lägre hela krontal. Avgiftenför en kalendermånad får aldrig överstiga avgiften . Avgiften tas ut genom avdrag vidutbetalning av sådana pensionsförmåner som är avgiftsgrandande enligt andraoch tredje styckena. beslutar om sådant avdrag. Om avdraginte kan göras på grand av att avgiftsgrandande förmåner inte längre läinnas,skall någon avgift inte tas ut. Inte heller skall avgift tas ut om pensions-förmåneraavid vårdtillfället eller avdragstillfället är nedsatta enligt 10 kap. 2 § elleruppbärs av annan än den pensionsberättigade enligt 10 kap. 3 §. Avgifteraatillfaller den allmänna försäkringen. Denna lag träderi kraft . Äldre föreskrifter tillämpas fortfarande i fråga omavgift som avser tid före ikraftträdandet. ■'Lagen omtryckt 1982:120. Lagom ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. Härigenomföreskrivs att 3 och 5 §§ lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m. skall ha följande lydelse. 1991/92:100 Bil. I andra fall an som avses i 2 och 2 a §§ skall det fastställda priset för på grand av sjukdom förskrivna och inköpta läkemedel sättas ned med hela det belopp som överstiger . Om en förskrivning är avsedd att expedieras mer än en gång, gäller nedsättningen köpesumman vid varje avsett expeditionstillfalle. Vid beräkning av prisnedsättningen beaktas inte den avgift som kan ha uttagits för expedition av telefon-förskrivna läkemedel. I andra fallän som avses i 2 och 2 a §§ skall det fastställda priset för på grandav sjukdom förskrivna och inköpta läkemedel sättas ned med hela det belopp somöverstiger för ett läkemedel ochmed hela det belopp som överstiger för varje ytterligareläkemedel. Nedsättningen med hela det belopp som överstiger skallgöras på det läkemedel som har högst pris. Någon nedsättning skall inte görasom det sammanlagda priset för två eller fler läkemedel efter nedsättning inteskulle komma att överstiga . Om en förskrivning är avsedd attexpedieras mer än en gång, gäller nedsättningen köpesumman vid varje avsettexpeditionstillfälle. Vid beräkning av prisnedsättningen beaktas inte denavgift som kan ha uttagits för expedition av telefon-förskrivna läkemedel. Bestämmelseraa iförsta stycket tillämpas även när skyddsläkemedel i annat fall än som avses i 2 § andra stycket förskrivs till havande eller ammande kvinna eller till bara. Från prisnedsättning enligt dermaparagraf kan regeringen undanta ett visst läkemedel eller en viss grapp avläkemedel som avses i första stycket. Den som är skall, iden mån regeringen så förordnar, vid inköp av livsmedel som avses i 20 §livsmedelslagen (1971:511) och som förskrivs av läkare, ha rätt tillnedsättning av det fastställda priset på det sätt som anges i 3 §första stycket. Den som ärunder skall, i den mån regeringen så förordnar, vid inköp av livsmedelsom avses i 20 § livsmedelslagen (1971:511) och som förskrivs av läkare, ha rätt till nedsättning av det fastställdapriset med hela det belopp som överstiger . Regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer fastställer villkor för att tillhandahålla livsmedel somnu har sagts till nedsatt pris. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Vid beräkning av prisnedsättningenfår kostnaden för sådana livsmedel ' inte räknas samman med kostnadenför läkemedel som avses i 3 § eller Liilaga o.» med kostnaden för födelsekontrollerande medel som avses i 4 §. Denna lag träder i kraft den 1juli 1992. ' Senaste lydelse 1991:324. Register Kronor Prop.1991/92:100 16 A. m.m. ,förslagsanslag 47 862 000 Utredningar m.m.,reservationsanslag 30 905 000 Uppföljning, utvärdering, m.m., reservationsanslag 25 870 000 Intemationell samverkan, förslagsanslag 39 162 000 reservationsanslag 79 175 000 Insatser mot aids, reservationsanslag 192 720 000 23 7. Avvecklingskostnader, förslagsanslag 35 000 000 Administration av socialförsäkring m.m. Inledning 30 1. , förslagsanslag 442 684 000 Allmänna försäkringskassor, förslagsanslag 643 880 000 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Allmänna barabidrag, förslagsanslag 17645 000 000 Bostadsbidrag, förslagsanslag 2 300 000 000 Bidrag till föräldraförsäkringen, för slagsanslag 2 550 000 000* Vårdbidrag för handikappade bara, för- slagsanslag 870 000 000* Bidragsförskott,förslagsanslag 3 085 000 000 Barapensioner,förslagsanslag 278 000 000 Särskilt bidrag för vissaadoptivbara, förslagsanslag 8 250 000 Bidrag till kostnader för interaationella adoptioner,förslagsanslag 22 000 000 Försäkring vid sjukdom, handikapp och Bidrag till sjukförsäkringen, förslagsanslag 5 767 000 000 13 920 000 000 Vissa yrkesskadeersättningar m.m., förslagsanslag Bidrag till ersättning vid närståendevård, förslagsanslag 52 880 000 000 Särskilt pensionstillägg, förslagsanslag 41 000 000* Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension, förslagsanslag 1 655 000 000 Efterlevandepensioner till vuxna, förslagsanslag 1 730 000 000 76 904 200 000 , förslagsanslag 205 744 000 , förslagsanslag 1 000 , ramanslag 161 444 000 ,för anslag 12 692 000 WHO-enheten för rapportering av läke- medelsbiverkningar,förslagsanslag 2 479000 medicin, förslagsanslag 5 741 000 Statens bakteriologiskalaboratorium (SBL) SBL: Uppdragsverksamhet,förslagsanslag 1 000 SBL: Centrallaboratorieuppgifter, för slagsanslag 46 222 000 SBL: Försvarsmedicinsk verksamhet, för slagsanslag 4 938 000 SBL: Utrastning, reservafionsanslag 2584 000 Epidemiberedskap m.m., förslagsanslag 16 036 000 Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rafionaliseringsinstitut, förslagsanslag 30 375 000 Bidrag till allmän sjukvårdm.m., förslagsanslag 3 495682 000 Specialistutbildningav läkare m.m., Beredskapslagring ochutbildning m.m. Prop.1991/92:100 för hälso- och sjukvård i krig. reservationsanslag 55190 000* Driftkostnader för beredskapslagring m.m., förslagsanslag 69470 000* , reservationsanslag 106 883 000 Särskilt statsbidrag för viss vårdgaranti, medicinsk metodik,reservafionsanslag 11 408000 4 507 333 000 147 F. Omsorg om barn ochungdom Inledning 153 1. Bidrag till bamomsorg, förslagsanslag 13 690000 000 155 2. feidrag till invandrar- och flykting- bam i förskolan 40000 000 , förslagsanslag 5 199 000 adoptionsfrågor, ramanslag 5 828 000 Omsorg om äldre ochhandikappade Bidrag till service och vård, för- slagsanslag 7976 000 000 Bidrag till färdtjänst, servicelinjer m.m., Kostnader för viss omsorg om psykiskt utvecklingsstördam.fl., reservationsanslag 45 521 000 174 4. ,förslagsanslag 122 328 000 176 5. Ersättning för texttelefoner, Ersättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelser,förslagsanslag 46 169 000 Kostnader för viss verksamhet för handi- kappade, reservationsanslag 56 260 000 Statens hundskola, förslagsanslag 1000 , förslagsanslag 5 955 000 Bidrag till handikapporganisationer, Bilstöd till handikappade, reserva tionsanslag 206 000 000 Bidrag tillbyggande av grappbostäder Prop.1991/92:100 och andra alteraativaboendeformer. Bidrag for viss ombyggnad av sjukhem m.m. reservafionsanslag 200 000 000 Bidrag till kommuneraa för medicinskt Utvecklingsmedel m.m., reservafionsanslag 11946 000 191 16. Socialt behandlingsarbete, alkohol-och narkofikapolifik narkotikaupplysning, CAN,reservations anslag 7964 000 Bidrag till missbrakarvård och ungdoms vård, förslagsanslag 950000 000 Bidrag fill organisationer, reservafions anslag 28755 000 1 015 722 000 Totalt för 135 498 518 000 215 6.1 Lag om ändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen(1947:529) om allmänna bambidrag 216 6.2 Lagom ändring i lagen (1991:1940) om ändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen(1991:233) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barabidrag 2176.3 Lag om ändring i lagen (1986:378) om föriängt barabidrag 2186.4 Lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott 2196.5 Lag om ändring i lagen (1984:1095) om föriängt bidrags- 220 6.6 Lag om ändring i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag fill 2216.7 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 2226.8 Lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av gotab -tos-)-), 1992 Bilaga7 till budgetpropositionen 1992 (sjätte huvudtiteln) Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde omfattar väg-, järnvägs-,sjö- och lufttransporter, post- och telekommunikationer, trafiksäkerhet samtforsknings- och utvecklingsverksamhet på transportområdet. Till hör också bl.a.Sveriges meteorologiska och hydrologiskainstitut () och statens geotekniska insfitut (SGI). Detungefärliga antalet anställda vid myndigheterna under framgår av nedanståendesammanställning. *Exkl. de anställda vid statliga bolag. Kommunikationssektornär av central betydelse i svensk ekonomi. Regeringens ekonomiska politik syftar till ökad tillväxt och ett störrevälstånd. 1 den ekonomisk-politiskastrategin är en utbyggnad och modernisering av infrastrukturen en viktig del.Genom att förbättra kommunikationsväsendet kan näringslivets produktivitet ochkonkurrenskraft öka. Utbyggnaden av infrastruktur har också betydelse för attfrämja näringslivsutveckling och sysselsättning i alla delar av landet. 1 regeringsförklaringen nämns fyra huvuduppgifterför regeringsarbetet. Åtgärder inomkommunikationssektorn bidrar till att klara dessa uppgifter 1 1991/92. Regeringensförsta huvuduppgift är att verka för att blir en Prop.1991/92:100 fullvärdig medlem av den Europeiska Gemenskapen, EG. Förbättradekom- Bil. 7 munikationer med det övriga blir därmed allt viktigare försvenskt näringsliv. Mälet är att genom bl.a. infrastrukturinvesteringar minskavärt avståndshandikapp. Detta är särskilt viktigt för landets norra delar Regeringensandra huvuduppgift är att bryta den ekonomiska stagnationen och skapa ettgynnsamt klimat för näringslivsutveckling. Utbyggnad och modernisering aveftersatt infrastruktur på transportområdet och teleområdet förbättrarresursutnyttjandet och främjar den ekonomiska tillväxten. Regeringens tredjehuvuduppgift gäller välfärdspolitiken. Goda kommunikationer är ett väsentligtinslag i välfärden. Regeringens fjärde huvuduppgift gäller arbetet för enbättre miljö, i enlighet med regeringens miljöpolitiska strategi. Arbetet medatt begränsa trafikens miljöpåverkan mäste därför drivas vidare på ettkraftfullt sätt. Såväl det nationella som det internationella miljöarbetet ärfrän den synpunkten viktigt. De trafikpolitiska målen ligger fast. beslötsenast är 1988 om det övergripande trafikpolitiska målet, som är att erbjudamedborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säkeroch miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader angav är 1988 också trafikpolitiska delmål omtillgänglighet, effektivitet, säkerhet, god miljö och regional balans. Regeringens förslag , som riksdagengodkänt (prop. 1991/92:25, TUS, rskr 88), innebär att 1500 milj.kr redanavsatts för sysselsättnings- och produktivitetsfrämjande åtgärder som gällerinvesteringar i bl.a. vägar och järnvägar. För att förbättra utbytet avanvisade medel föreslås att och tillåts disponerakonstaterade besparingar till följd av kostnadseffektiv upphandling av vissainvesteringsprojekt, för underhållsinsatser på vägar och järnvägar Underavsnittet särskilda frågor, investeringsplanering, redovisas förslag rörandepreciseringar av riktlinjer för trafikverkens investeringsinriktning i denförestående omgången av investeringsplaneringen. Regeringen avser också attsenare återkomma med ytterligare preciseringar av infrastrukturpolitiken. Regeringens omläggning av den ekonomiska politikeninnebär bl.a. en ny syn på enskilt ägande, enskilt företagande och sparandesamt en skärpt konkurrenspolitik. På kommunikationsområdet innebär dettaavreglering samt att vissa verksamheter kommer att bolagiseras. Samhälletsupphandling av trafiktjänster bör ske i ökad konkurrens. Vidare bör enuppdelning i beställar- och utförarroller användas som ett sätt atteffektivisera samhällets trafikverksamhet och infrastrukturens underhåll ochutbyggnad. Således kommer arbetet med strukturförändringar tillsammans medinfrastrukturpolitiken att ges ökad tyngd i regeringsarbetet. I regeringens proposition (1991/92:38) om inriktningenav den ekono miska politiken aviseras vissa förslag i riktning mot ökad marknadsanpass ning och konkurrens. Dessa förslag redovisas i olika avsnitt och gäller tele marknaden, bolagisering, sjöfarten, luftfartsverkets struktur och inrikesflygets avreglering. I budgetpropositionen aviseras också en avregle ring av postens verksamhet, bolagisering av postverket och ökad konkurrens på järnväg. Iövrigt föresläs vissa besparingar och strukturförändringar som bl.a. gäl- Prop. 1991/92:100 ler trafiksäkerhetsomrädet. Ytterligare översyner som syftar till strukturella Bil. 7 förändringarinom kommunikationssektorn skall genomföras. angav inriktningen avtrafikverkens planering (prop. 1990/91:87, TU24, rskr. Utgångspunkten förregeringens förslag är vidare trafikpolitiska beslut är 1988, de avriksdagen fastlagda rikfiinjerna för 1990-talets miljöpolitik och denmiljöpolitiska strategi som läggs fram i denna budgetproposition. Som grund förbeslut om investeringar i vägar och järnvägar bör i första hand ligga denanalys som den statliga produktivitetsdelegationen presenterat. Ävenmiljömålen och strävan efter regional balans mäste beaktas. Utvecklingenpå transportområdet är nära beroende av samhällsutvecklingen i stort. Detfinns starka samband mellan transporter och befolkning, boende, ekonomi,näringsliv och sysselsättning. Ökningen av det totala transportarbetet har under fleradecennier ganska väl följt den ekonomiska tillväxten. Efterfrågan påtransporter är emellertid inte bara kopplad till den ekonomiska tillväxttakten.Hur tillväxten fördelas mellan olika sektorer och regioner är också väsentligtför sammansättningen av transportefterfrågan och de krav som ställs påtransporterna. Andra faktorer som kan påverka utvecklingen vad gäller fordonoch transportarbete är ökade miljökrav, utvecklade telekommunikationer och enökad regionali-sering. För godstransporterna är varuproduktionen och dessvidareförädlingsgrad inom olika näringsgrenar den viktigaste faktorn. På kortsikt har konjunkturvariationer stor betydelse. Påverkan sker inte bara fränden svenska ekonomin utan även i hög grad genom import och export av varor.Sveriges utrikeshandel blir också alltmer omfattande. Persontransporterna påverkas främst av vilken tillväxtoch inriktning den privata konsumtionen har. Den regionala fördelningen liksomkollektivtrafikutbudets omfattning och standard har också stor betydelse.Resandet påverkas också av boendemönster och fördelningen mellan arbete ochfritid. Efter en rad av år med ökad trafik minskade det totalapersontransportarbetet . Transportarbetet med personbilminskade men ökade vid en jämförelse med är 1988.Persontransportarbetet med flyg ökade är 1990 med ca 0,1 miljarder personkmoch med 0,2 miljarder personkm jämfört med . Persontransportarbetet medjärnväg ökade med 0,1 miljarder personkm men minskade med 0,1 miljarderpersonkm jämfört med .