prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Efter omfördelningar i budgetenbeslutade regeringen om ytterligare 220 milj. kr. i katastroföiståndtill Hora och Mellanöstera. Budgetåret kännetecknas som ett avde värsta katastrofåren . En allt större andel av katastrofanslagetutnyttjas för insatser för flykting ar, interaflyktingar och i krigsområden. Andelen beräknas till . Omfattande humanitära tragedier iMellanöstera, Hora, Bangla- Prop. 1991/92:100 desh, ochAngola ställde stora krav på katastroföiståndet. 4 Drygt hälften avanslagsposten utnyttjades för insatser i och omkring en tredjedel förinsatser i och Mellanöstem. Katastroföiståndet till hartill övervägande del inriktats på bekämpningen av koleraepidemin. Ett omfattande humanitärt bistånd utgick tillMellanöstem med anledning av Gulfkrisen. Utöver 150 milj. kr. frånkatastrofanslaget finansierades humanitära insatser över Cl. anslaget.Gulfkrisrelaterade insatser belastade ävenanlsaget Särskilda insatser i skuldtyngda länder. Om dessa anslagsposter inkluderas uppgår stödet tillutsatta grapper i Mellanöstem till . Humanitär hjälp till afghanska flyktingar, denpalestinska befolkningen på och , flyktingar från samtcyklonoffer i svarade för de tyngsta postema. Katastroföiståndettill har till övervägande del inriktats på bekämpningen avkoleraepidemin. av beviljade medel kanaliseradesgenom svenska enskilda organisationer,varav hälften genom Svenska Röda korset. Bland de större svenska mottagaraa avkatastroföistånd märks även , , , , Rädda Baraen ochLutherhjälpen. Ca en tredjedel av medlen gick via interaationella organisationer (FN-organ) ochåterstoden genom enskilda regeringar och utländska enskildaorganisationer. Beslutade insatser (milj. 1991/92:100 BiL4 0,61,6 /Övrigaregionala insatser Summa 4, 26, 5, 42, 23, O, 10,11. Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda Prop. Anslagspostenför utvecklingsprojekt genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer har flerdubblats /75. Från och med /91 inkluderar anslagspostenäven medel som lämnas till svenskaorganisationers informationsverksamhet i . /91 utbetalades sammanlagt 698 milj.kr.Utöver av beviljade medel på 675 milj. kr., fanns en intecknadreservation från föregående budgetårpå 39 milj. kr. Den nu intecknade utgående reservationen /91minskade därför tik 16 milj. kr. Bidraglämnades /91 till projekt i ca 90 , inklusive programländeraa. Biståndet till projekt i detio största mottagarländerna framgår av följande uppställning: De kristnaorganisationeraa mottog den största delen av bidragen, 291 milj. kr., motsvarande av utbetalade medel. Bidragen tillfackliga respektive kooperativainsatser var 59 resp. 51 milj. kr. har stödet i stor utsräckninganvänts till utbildnings-, hälsovårds- och landsbygdsutvecklingsprojekt.Bidragen avser investeringar-, drifts- och underhållskostnader i lokalvaluta. harstora summor avsatts för kapitalkrävande byggnadsverksamhet och investeringar. Härvidlag kan en viss ändrad inriktning skönjas mot bakgrand av de svårigheter som haruppstått vid avvecklandet av det egna stödet och överlämnande avdriftsansvaret till lokala samarbetspartners.Insatseraa baseras därför mer på lokala behov och större hänsyn tas tik föratsättningaraa att uppnå varaktiga resultat.Sådana insatser är ofta svåra att planera och genomföra, somde normalt är mindre kostnadskrävande. För att bättre klargöra de enskildaorganisationeraas förmåga att kanali sera de snabbt ökande bidragen samt att se över samarbetsformema mel lan SIDA och organisationeraa påbörjades under budgetåret 90/91 en översyn av biståndsformerna inklusive volontär- och administrationsbi dragen. Utrednigen förväntas ge ettunderlag för beslut om det långsiktiga samarbetet med de enskilda organisationeraa. 28 1991/92. 1 saml Nr 100. Efter några årskonsolidering har efterfrågan på statlig finansiering av Prop. 1991/92:100insatser genom enskilda organisationer på nytt ökat. Detta är särskilt Bil. 4tydligt vad avser de s.k. ramorganisationema. Övriga organisationersansökningar håller en relativt nivå - något sjunkande -såvältill antal som sökt belopp. Svenska enskilda organisationer förmedlar biståndäven över anslagsposteraa katastroföjälp, humanitärt bistånd,projektbistånd till vissa länder m fl anslag. De sammanlagda utbetalningaraauppgick till . Genom det av regeringen under hösten 1986tillkallade särskilda folkrörelserådethar ett instrament skapats för fördjupat samråd, erfarenhetsutbyte ochdiskussion kring organisationemas egna biståndsprojekt, somorganisationema kan lämna synpunkter på det totala svenska biståndets innehålloch utformning. Ett ingående samråd och erfarenhetsutbyte äger också ram mellanSIDA och organisationema. Det sker vid årsgenomgångar, konferenser ochseminarier, gemensamma fältbesök, uppföljningar och utvärderingar. Ramavtalom biståndsinsatser har ingåtts mellan SIDA och följande tolv organisationer, som tillsammans representerar ettåttiotal medlemsorganisationer: Afrikagrapperaas rekryteringsorganisation(), Arbetarrörelsensinteraationella centram (AIC), , LO/TCO, (), Pingstmissionens u-landshjälp (PMU), , Swedish Co-operativeCentre (SCC), (), Svensk volontärsamverkan (SVS) samt Utbildning för volontärverksamhet (UBV), samt SvenskaRöda Korset. Av medlen underanslagsposten går till dessa organisationer. Samarbetet med ramorganisationeraa regleras avfemårsavtal. Rambidragen beviljas dock på basis av ettåriga eller tvåårigaframställningar, medan indikativarambelopp fastställs för att underlätta organisationeraasplanering. SIDA medverkar till att samtliga ramorganisationer gjort eller görkapacitetsstudier. De sista genomförs under /92. Genomstödet till volontärer, som arbetar för enskilda organisationer, får ett stort antal svenskar möjlighet tik praktiskerfarenhet av arbete i u-land. Antaletvolontärer med SIDA-bidrag under /91 var ca 800. Förvarje volontär utgår ett schablonmässigt bestämt bidrag. Fr.o.m. /90 är bidraget . Volontärbidragen svarar för ca15 % av anslagsposten. Bidragen uppgår till över 100 milj. kr. Direktstödtill organisationer i mottagarländerna Prop.1991/92:100 Stöd har lämnats direkt tillkvinnoorganisationer i . reviderades riktlinjema för dettastöd, så att biståndet begränsas till programländema. Biståndskontorenansvarar för beredning och uppföljning av insatseraa. Under /91uppgick detta stöd till 18,4 milj. kr. fördelade på de 19 programländeraa. /86 lämnas även direkt stödtill enskilda organisationer iu-länder för projektverksamhet i anslutning till landramsfinansie-rade program. Organisationer i , Indienoch Sri Länka har fått direktstöd.Verksamheten har uppvisat goda resultat . /91uppgick stödet till 25,0 milj. kr. Treinteraationella enskilda organisationer Kyrkomas världsråd. Internationellakooperativa alliansen och Disabled People's Intemational - får bidragfrån anslagsposten för sin verksamhet. /90 förvaltar SIDA också ett bistånd via enskilda organisationertill . Uppdraget utvidgadesfrån /91 till övrigaCentral- och . Kriterieraa för dessa nya bidrag skiljer sig i viss månfrån det traditionella u-landsbiståndets. Biståndet till utgör ett stöd tilldemokratiseringsprocessen, underlättaövergången till marknadsekonomi samt bidraga till förbättring av miljön.Många för SIDA nya organisationer har sökt bidrag och uttryckt intresse för attgöra det. 1990/91fördelades 23 milj. kr. för informationsinsatser enligt de nya riktlinjer, som beslutades av . avanslaget fördelades till ett 20-talstörre organisationer. SIDA hade en rad överläggningar medorganisationeraa i syfte att underlätta omställningen till de nya riktlinjeraa. för Särskildamiljöinsatser har /92 anvisats 235 milj.kr. De särskilda miljöinsatseraa skall ge föratsättningar för en ytterligareförstärkning av miljösatsningarna i utvecklingssamarbetet och utgöra ettkomplement till övriga biståndsmedel. Miljömålet som ett av biståndsmålen innebär attmiljöaspekten skall beaktas i all biståndsverksamhet. Det särskildamiljöbiståndet avser bl. a. att komplettera det landramsanknutnabiståndet. Uthålligt resursutnyttjande,kunskaps- och kompetensuppbyggnad och policy- och metodutveckling utgörstrategiska områden. Det särskildamiljöbiståndet har koncentrerats och konsoliderats. 1991/92:100ligt resursutnyttjande inom bl.a. jord- och skogsbrak, förbättrad naturre- Bil.4 surshantering och och farskvattenprojekt har erhållit merparten av anslagna medel. Bevarandet av biologisk mångfaldär ytterligare ett område där insatseraa utvecklats. Stora insatser imarkvårds- och byskogsprogrammet i Sahelområdet och markvårdsprogrammet iÖstafrika är en del av ett långsiktigt stödtill dessa regioner. Tik , och ges sammanhållnamiljöstöd i programform. I omfattar detta stöd bl. a. skydd av skogsreservat, stabilisering av skogsbrak ochförvaltning av känsliga ekosystem. Viktiga insatser inom anslagsposten gällerfortsatt samarbete med universitet och institutioner i och utom Sverigeavseende metodutveckling ochprobleminventering. Kunskapsöverföring ingår här som en viktig del. Genom bl.a. ges stöd tillenskilda miljöorganisationer i tredje världen. Att stärka förståelse i skolor och massmedia förmiljöfrågor och hushållningen mednaturresurser är ett annat viktigt område. Det gäller satsningar påutbildning av u-landsjouraalister, utveckling av miljövårdsmoment i läroplaneroch miljöutbildning för yrkesverksamma. En stor del av miljöinsatserna kanaliseras genominteraationella organisationer.Bl.a. anslås 30 milj.kr. för via lUCN (IntemationalUnion for the Conservation of Nature). Andra insatser administreras direkt avSIDA inom ramen för bilaterala avtal med länderaa. Särskilda program m. m. Underbudgetåret innefattar anslagsposten Särskilda program m. m. del-posteraa energi, befolkningsfrågor, hälsovård,handikapp, AIDS-bekämpning, kvinnofrågor, kultur och massmedia, försöksverksamhetoch metodutveckling samtinsatsförberedelser och resultatvärdering. Avsikten med verksamheten under deämnesinriktade delposteraa är att tillgodose behov i u-länderaa inomsärskilt prioriterade områden samt att utveckla nya angreppssätt och metoder.Insatsema bör främst ha anknytning till det reguljärautvecklingssamarbetet med programländema, men kan också omfattaverksamhet i andra utvecklingsländer. Insatsema genomförs i flera fall i samarbete med FN-organ eller andraintemationella organisationer. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. ): Prop.1991/92:100 99,0(2) Summa Särskilda program ra. (1)Handikappinsatser finansierades t. o. m. budgetåret1990/91 över budgetposten hälsovård (2)Varav 20 milj. kr. tillforskning om AIDS och tropiska sjukdomar att administreras av SAREC. (3)Insatser för mänskligarättigheter och demokratisk utveckling finansierasfr. o. m. /92 över enegen anslagspost: Demokrati, mänskligarättigheter och humanitärt bistånd. Insatseraainom energiområdet syftar till att identifiera angelägna och eftersatta områdeni främst programländeraas energiförsörjning, samt att utvärdera och dokumenteraerfarenheter av nya energitekniker och -system. Viktigt är även attsprida information och medverka i introduktionen av lämpliga tekniker ochsystem i . Den största insatsen är ett programsamarbete medStockholm (). Till verksamhetsområdena hör energiförsörjning i städer och på landsbygden, hushållsenergi ochenergiplanering. Arbetet bedrivs i nära samarbete med u-landsmyndigheter iframför allt och . Vidare ges stöd tillUNDP/Väridsbankens energiprogram AssistanceProgramme (ESMAP). Program met syftar till att kartläggaenergisektora i olika och identifiera angelägna investeringar. Genom förbättrad energiplanering kan bättre 415 hushållning med såvältraditionella som moderaa energiresurser uppnås. 1991/92:100 SIDAs stödhar främst används till kartläggningar och projekt i SIDAs Bil. Uppmärksamhetenför befolknings- och familjeplaneringsfrågor har ökat betydligt.Bakgranden är den växande insikten om att den snabbabefolkningstillväxten bidrar till fattigdomen i många . Snabbt växande befolkningar för i många u-länderockså med sig påfrestningar på miljön. SIDA fastställde nya riktlinjerför stödet på befolkningsområdet.Målsättningen är att bidra till balans mellan befolkning och resurser, attförbättra kvinnors status och situation samt att öka medvetenheten om befolkningsökningens orsaker ochkonsekvenser. Riktlinjeraa utgörunderlag för ökade insatser inom såväl landramar som inom Särskildaprogram. Anslagna 30 milj.kr. under anslagsposten Särskildaprogram /92 innebar en tredubbling jämfört med föregåendebudgetår. En stor del av stödet gårtill multilaterala organisationer (UNFPA, WHO, Väridsbanken m. för metodutveckling eker särskildainsatser i SIDAs samarbetsländer.Andra interaationella och regionala organisationer får stöd för metodutveckling,utbildning och erfarenhetsutbyte. Även stöd till lokala enskildaorganisationer kan under ett inledningsskede finansieras över Särskilda program, medan målsättningen ärfinansiering inom landramen. Inomområdet hälsovård ges stöd till löpande metodutveckling med tonvikt påprimärhälsovårdens behov. Insatseraa innefattar även spridning av dess resultatgenom kurser, seminarier m m, främst som komplement till SIDAs stöd tillprogramländerna. ges stöd tik två program som bedrivsav ().Tillsammans med SAREC ges stöd till WHOs program för primärhälsovård, och medel ges också till ett program för läromedelsproduktionför hälsopersonal. Flera svenska institutioner bereds också tillfälle att deltai WHOs program. Stöd ges även till interaationella enskildaorganisationer och utveckling av den svenska resursbasen. Ettprioriterat område är här hälsoplanering och hälsoekonomi. Rubriken handikapp är ny /92. Detta skall ses som ett utryck för en vilja att synliggöra desärskilda insatser som görs för att förbättra situationen för den stora grappen människor i u-ländema med någon form av handikapp. Insatsernasyftar tik att utveckla metoder för att förebygga funktions- Prop. 1991/92:100nedsättningar och rehabilitera funktionshindrade människor. En viktig Bil. 4uppgift är också att åstadkomma attitydförändringar hos ansvariga inom olikasamhäksektorer i . En stor del av insatseraa avser stöd till WHO:sprogram för bybaserad rehabilitering. Även på detta område stöder SIDA svenskainstitutioners samarbete med WHO i . Deenorma sociala och ekonomiska konsekvensema av den fortsatta spridningen av HIV/AIDS framträder allt tydligare.Föratom det lidande som drabbar de direkt berörda håller AIDS på attutveckla sig till ett av de största hindrenför ekonomisk utveckling i flera . SIDAs strategi för AIDS-insatser är att ge stöd påflera olika nivåer och genom en mängd olika kanaler. Detta gäller globalt försmittövervakning, metodutvecklingoch samordning, nationellt för utvecklande av informations- ochutbildningsplaner samt införskaffande av utrastning. På den lokala nivån görsinsatser för att stödja direkt drabbade. Sedan programmets start ges stöd tillWHOs globala AIDS-program.Bidraget, beloppsmässigt den största enskilda insatsen under Särskildaprogram, uppgår /92 till 50 milj.kr. påbörjades också ett stöd till UNlCEFs interegionalaAIDS-fond för bam och mödrar. För treårsperioden /89 -1990/91 avsattes efterbeslut av regeringen sammanlagt 60 milj.kr. för ett särskiltforskningsprogram under ledning av SAREC.Riksdagen beslutade att programmet skall fortsätta . Programmet kommer fortsättningsvis att finansieras över SARECs anslag. SIDAsmålsättning är att integrera ett hänsynstagande till kvinnors ställning och situation i hela biståndsverksamheten. Idenna pågående process arbetar man i första hand för att integrerakvinnoaspektema i det landprogrammerade biståndet inom sektorema hälsa,undervisning, landsbygdsutveckling ochindustri. I det pågående integrationsarbetet har SIDAs särskildakvinnoenhet en initierande roll. Vidare består en del av verksamheten av riktadeinsatser, med kvinnor som viktigaste målgrapp. Dessa kan genom att varainnovativa främja kvinnors tillgångtill och kontroll över ekonomiska resurser. De kan också medverka till att göra kvinnors betydelse för ochdelaktighet i samhället mer synliga. finansieras stöd till lokala initiativ på kultur- och massme diaområdet, främst i länder som mottar bistånd i andra former från SIDA. Avsikten är att kultursamarbetet skall bidra till att mottagariänderaatill- 417 varatar och utvecklar sinakultuarv. Vidare kan en vitalisering på kultur- Prop. 1991/92:100 ochmassmediaområdena spela en positiv roll för de demokratiseringspro- Bil. 4cesser som många av SIDAs mottagarländer befinner sig i. Medel ges bl. a. till ett kulturatbytesprogramsom administeras av . Genom utbytet främjas kontaktermellan kulturinstitutioner i och systerinstitutioner i u-länder.Tonvikten på kulturstödet ligger påinsatser i även om och ocksåerhåller stöd. Stödet till massmedia skall ses som bidrag tilluppbyggandet och utvecklingen avfrämst press och radio men även nyhetsbyråer, i . Tik insatseraa hörbl. a. programstöd till IPS, tredje världens nyhetsbyrå och ACCE, enafrikansk mediaorganisation. Försöksverksamhetoch metodutveckling (FoM) är inriktad på experimen-tek och nyskapandeverksamhet inom områden som är särskilt angelägna i utvecklingssamarbetet.Insatseraa syftar till att finna metoder för att angripa olika utvecklingsproblem för att på siktförbättra situationen för den fattigare delen av befolkningen. Därigenomstödjer och kompletterar insatseraa den landprogrammerade bilaterala verksamheten.Viktiga insatser görs bl.a. inom områdena lantbrak och livsmedelsförsörjning,utvecklingsstudier, undervisning samt infrastraktur. Samarbete bedrivsmed FN-organ, andra mellanstatliga organ samt institutioner och företag iSverige. Inom FoM ges medelför bl. a. planering av åtgärder för att förbättra arbetsmiljön för människor sysselsatta i svenskstödda projekt i skogssektora,utveckling av småindustri i , integrering av industriell miljövård i industriprojekt, utveckling avutbildningsmetoder inom centrala områden i det bilaterala samarbetet,stöd till mottagarländeraas administrativareformarbete, studier för analys av olika utvecklingsmöjligheter,ett multilateralt program kring metoder för att öka hänsynen till desociala aspekteraa vid utformningen av ekonomiska återhämtningsåtgärder iAfrika. Under delpostenInsatsförberedelser och resultatvärdering () anslås medel för förberedelse, uppföljning och utvärdering av projekt, programoch andra aktiviteter som finansierats med svenska biståndsmedel. Främst användsmedlen tik undersökningar och utredningar som skak ligga till grand för den svenska beslutsprocessen eller ge informationtill SIDA, statsmakteraa och allmänheten om biståndsmedlens användning.För utredningaraa anlitas specialister inom olika områden, såsom industriell teknik, energi, undervisningsplanering,medicin, jordbraks- och vattenfrågor.Utvärderingar av större allmänintresse pubhceras i serien . ANDRA BISTÅNDSPROGRAM bH ' Forskningoch uppbyggnad av forskningskapacitet är av stor betydelse för möjlighet att lösa grandläggandeutvecklingsproblem. SARECs huvudinriktning är att stödja u-länderssträvan att bygga upp bestående nationell kapacitet inom forskning, vetenskapoch teknik. SARECs verksamhet kan uppdelas enligt följande. stöd till interaationellaforskningsprogram, direktstöd tik regionalt forskningssamarbete och till enskilda , stödtill svensk u-landsforskning. Stödet tillinteraationella forskningsprogram har tidigare utgjort SARECs största enskilda anslagspost. uppgår dess andel av SARECssamlade program till drygt en tredjedel, och i stället är andelen större för debilaterala och regionala forskningsprogramen. Stödet till svensk u-landsforskning uppgår sedan ett antal årtill av SAREC anslag. I det bilaterala samarbetet är kunskapsöverföringoch nationell kapacitetsuppbyggnad de viktigaste målen. I detta arbetehar ett ökande antal institutioner från svenska universitet och högskolorengagerats. Inriktningen mot nationellkapacitetsuppbyggnad, som har varit SARECs arbetssätt tillkomst, har rönt allt störreuppmärksamhet och fått efterföljare bland andra biståndsgivare. SARECs program för stöd till svensku-landsforskning domineras av långsiktigt stöd tillinstitutioner/forskargrapper och fleråriga projektstöd. Vidare har ett antalhögre forskartjänster inrättats inom områdena miljö, statskunskap och utvecklingsekonomi. SAREC ger sedanlänge ett omfattande stöd till olika intemationella forskningsprogram. Största mottagare är WHOs forskningsprogram och denkonsultativa grappen för jordbraksforskning, CGIAR, genom vilken ett tiotal forskningscentra erhåller stöd. Deintemationella programmens andel iSARECs budget har sjunkit, men eftersom detta har skett av snabb expansion av den samladeverksamheten har stödens storlek varit i stort sett oförändrade desenaste åren. anvisade regeringen 100 milj.kr. genomSAREC för ett femårigt forskningsprogram om skog och miljö. Resultatfrån programmet läggs bl.a. fram vid enkonferens som SAREC anordnar . En stor del av programmet kommersedan att integreras i SARECs ordinarie program. /91 löpte SARECs treårigasärskilda program för stöd tillforskning om HIV/AIDS ut. Programmet, som kompletterar bilaterala insatser,har varit särskilt inriktat mot att uppnå snabba forskningsresultat. Uppmärksammade resultat har också presenterats,bl. a. på vaccinområdet. Riksdagenbeslutade att programmet skak förlängas med ytterligare tvåår och tilldelade för detta 30 milj. kr. /92 anvisades anslaget C 3. Under /91uppgick de Prop. 1991/92:100 totala utbetalningaraa till 378 milj. kr.motsvarande en ökning Bil. 4 jämfört med föregående år. Den ingåendereservationen /92 uppgick till 159,6 milj.kr. var intecknat genom åtaganden för olika insatser. BITSuppgift är att inom ramen för den svenska biståndsverksamheten främjaekonomisk och social utveckling i och länder i Central-och samt att utvidga och stärkaSveriges relationer med dessa länder genom insatser i samarbete med svenskainstitutioner och företag. Verksamhetenomfattar bidrag till tekniskt samarbete med inklusive interaationekakurser i samt u-kreditfinansiering av utvecklingsprojekti . /90 har BITS ett huvudansvar för genomförandet av det svenskabiståndsfinansierade samarbetet med . BITSinsatser föratsätter att samarbetsländeraa har kapacitet att planera ochansvara för genomförandet av de projekt som erhåller stöd, att projekten ärprioriterade i ländemas utvecklingsplanersamt att en kostnadsdelning sker mellan partema. Huvuddelen av BITS verksamhetär inriktad på energiförsörjning, transporter, kommunikationer och industri.Under senare år har också insatser för miljöskydd ökat markant. BITS samarbetar med låg- och medelinkomstländer.En stor del av verksamheten avser låginkomstländer med en BNP per capitakring . av BITS beviljadeu-krediter avser denna kategori. Inom det tekniska samarbetet liggertyngdpunkten på lägre medelinkomstländer. BITS verksamhet har expanderat kraftigt under1980-talet. Under /91 utbetalades 699 milj.kr., varav298 milj.kr. för tekniskt samarbete (inkl. insatser i )och 401 milj.kr. Den ackumulerade reservationen för u-kreditervid utgången av /91 uppgicktill 461 milj. kr. Av totalt tillgängliga medel om 861 milj. kr. per den 1 juli1991 var 293 milj. kr. intecknade för utestående utfästelser. Dettekniska samarbetet syftar till att överföra kunnande från tillsamarbetsländeraa. Detta inbegriper skapandet av kontakter, planering av projekt samt utbildning inom områden där Sverigehar god kompetens och kapacitet.BITS medverkan i det tekniska samarbetet utgörs av bidrag till konsultinsatser,utbildning för personer från enskilda länder, institutionssamarbete,finansiellt stöd, försöksutrastning och interaationella kurser. Vidare ingår ett samarbete med Svenska institutetsom avser person- och expertutbyte. Tyngdpunkten iBITS tekniska samarbete ligger inom sektoreraa indu stri och energi. Flera av de intemationellakurseraa behandlar dessa sekto- 420 En vidgning av kursutbudetmot t.ex. mer allmänt förvaltningskun- Prop. 1991/92:100 nande pågår. Stöd tillkonsultinsatser, som är den största verksamhetsfor- Bil.