prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 2547 Avgifter för statens telenämnds 2611 Inkomster vid kriminlavården 2612 Inkomster vid statens rätts- 2619 Inkomster vid riksantikvarie- 2624 Inkomster av uppbörd av 2625 Utförsäljning av beredskapslager 2700 Böter m.m.: 2800 övriga inkomster av statens -2,27 2811 Övriga inkomster av statens -2,27 16 Prop.1991/92:100 Bil. 1991/92 1992/93 Förändring 1991/92-1992/93 3000 Inkomster av försåld egendom: -93,80 3100 Inkomster av Törsålda byggnader -80,00 3110 Affärsverkens inkomster av 3113 Statens järnvägars inkomster av försålda fastigheter och maskiner 3120 Statliga myndigheters inkomster av försålda byggnader och -80,00 3122 inkomster av försålda 3124 Statskontorets inkomster av försålda datorer m. m. 3200 Övriga inkomster av mark- 3211 Övriga inkomster av mark- 3300 övriga inkomster av försåld -93,99 3311Inkomster av statens gruvegendom 3312Övriga inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av län: 4100 Återbetalning av näringslän: 4110Återbetalning av industrilån: 4111Återbetalningav lokaliseringslän 4120 Återbetalning av jordbrukslån: 4122Återbetalning av statens avdikningslån 4123Återbetalning av lån till fiskerinäringen 4130Återbetalning av övriga näringslån: 4133Återbetalning av statens län till den mindreskeppsfarten 4136Återbetalning av övriga närings län. 4137Återbetalning av övriga näringslän. -2,19 -4,45 -5,71 -100,00 -5280 II 0 -5,14 4,55 0,00 -70,22 0,00 Prop.1991/92:100 Bil. 1991/92 1991/92 1992/93 Förändring 1991/92-1992/93 Statsbudget Prognos Prognos Belopp 4138 Återbetalning av tidigare infriade statligagarantier 4200 Återbetalning av bostadslän m.m.: 4212Återbetalning av län för bostadsbyggande 4213Återbetalning av län för bostadsförsörjningen för mindre bemedladebarnrika familjer 4214Återbetalning av övriga bostadslån. 4300 Återbetalning av studielän: 4311Återbetalning av statens län föruniversitetsstudier 4312Återbetalning av allmänna studielån 4400 Återbetalning av energisparlån: 4500 Återbetalning av övriga län: 4511 Återbetalning av län till personal inomutrikesförvaltningen m.m. 4513Återbetalning av län för kommunala markförvärv 4514Återbetalning av lån för studentkär lokaler 4515Återbetalning av län för allmänna 4516Återbetalning av utgivna startlän och bidrag 4519 Återbetalning av statens bosättningslän 4521 Återbetalning av län för inventarier i vissaspecialbostäder 4525 Återbetalningav lån för svenska 4526 Återbetalningav övriga län 5000 Kalkylmässiga inkomster: 5100 Avskrivningar och amorteringar: 5110 Afärsverkens avskrivningar och amorteringar: 5113 Statens järnvägars avskrivningar 5120Avskrivningar på fastigheter: 5121Avskrivningarpå fastigheter 5130 Uppdragsmyndighelers O 0,00 -350220 -5,88 3807386 4000000 5950000 5600000 -350000 -5,88 -5,00 -9,52 7,25 -0,75 -74,29 -100,00 -10,00 -123,59 -70,82 1035 000 0 0 ■100,00 0,00 0,00 -1035000--455000--455000- -100,00 ■100.00 -100,00 Prop.1991/92:100 Bil. Förändring1991/92-1992/93 5140 Övriga avskrivningar: 5143Avskrivningar på ADB-utrust ning 5144Avskrivningar på förrådsanläggningar för civilt totalförsvar 5200 Statliga pensionsavgifter, netto; 5211 Statligapensionsavgifter, netto 5300 Statliga avgifter: 5311 Avgifter förföretagshälsovård SUMMA INKOMSTER 18 745 726006 726006 797000 -49,26 797000 -49,26 403486593464632417 432098898 403353280 -28745618 -6,65 r)f»» <9 Prop.1991/92:100 BU. St 3 a .e t»*v m J'a's'=II s I 1991/92. t: OKwn t~- oOv >~i ao voriov K ■vovTT vs ooo>n * t~ WT- CM tr\ Q Ov o t~ inwO Ov o 0-yr\ ffi o lo Ov cn cn <!n en en r~ Jo Prop.1991/92:100 Bil. » Ov TT O »M om t~ © m (S Tt w Wl vo Ov ■* m ■* vp o I vo 00 TT t Ov rt >o cn t~ cs cs "O rt >o o r- Ov Ov to 00 t O vo ■* *o >o S n fn r- fS r* 00 o00 I* r< - tn ve » SOv 00 tn o>o 9v 00 Ov 00 TT 00 t- CO cn vo vo pv ■* 'T rt vo cstv5 rt ri vo 00 cs -. M OvcNi 0\ .o Wl r~r~o ve csocs ft 00 Tj-cs 1* r~aKoo r» Ov tn Ov v* «» cs fO ovOv cn CO 00 r*- rtoofnoovcs Ov* <» >o * lo ■* o- r- oocnio O o fo vo »o r o cs r oo- fTi oo r-- vo r- cs r- r* 00 rt (O cn"5 vo cs r< csen cn 00 rt o vo >o 00 o rn o O cn 00 vo -vo vo »- 5* O cn o n »o lO 00 ■* cs rt t» vo vO ■* M t~ o ri S>v vo r~ vo rt r) Ov<3 voen rt csr- "o rt vo 00 r- ■* ■*vo r- cs vo P- >0 * VÖ Tt rt <« 00 c-rt (., ccsvo r-< t-, "o o\ rt o\ 00 CO votes " m cnt~t * 'O cs ■* e lovooo o\ rtQrt ve i~tcn M r~®rt o "O r-cn m cnvor~ >e t~ rt vo ve 00 vo rt o vo t «s 00 r~ rt COtCO 00 ovo-<* cs »otntn o, t--vo- cs rt vo 00 vo rt * 00 vo 00 00 -«t vo ov cs vo rt r~ vo cscs - rt cn t vo vo rt e o < ve cs < 00 rt VO lo vo Ov vo > >o cn cs ö cntn o t~ vo ■* O rt cs csov o Ovr- csjp voco vo vo <0t tv f rt rt Ocs cstv csvo Q 00 vo vo 00 Tf ■4' o to cn rt tn Tt CS r-cn cs r~ O o cs r- VO vo cn vo rf rt vo « rt o vo TT rt cs tn vo ts o r- ■«» ov t- O 00 >»■ Ov >»■ vo - t en OOo -tn tv -rt - vo vo t tv Ov c* rt vo TT cn es rt ooo cs o r- «s rt r- ■* in vo 00 o in vo g > intis: u,v2=: .5 '£ Q. vi 0 "0 3 r4»n 00 (n ' ' + + moo«r* oor* - oritnr»:3-«oo>or4Qvo>n r*vOoooo*n »nr-tnoo r-tnoo vooor-oo-ooo + + + + + +'+' ' ■ I I I I I I I I i:£R I i l!S vn rv Ov e * t + -( ' 1991/92:100 Bil. »■3 c? 0..0 o « o wS I,T) .B B I I II I I I I I ig 00 tn 00 vo I M' 2 I I I 00 r-00 toM-* fO »o r< * I I I O Q Q CT» O Q* * »o IOC0f5OO(f>0vt*» cn»op»rtO OOOtOCÄ cS PT* v0»n<0 00 r-M 00 tnc vooo-foeoOtSoooo 0»nooO'-i-«A5ffvtS'* II I I I I I I I is; OQf*>or*r> m .m" , ++ '+'+'+' I I IcRöooSoNCvn + + + ' + '+ + + I I I I I 1 I I I I 1$ + + ' + I I i 1!;! :»$ + + + + »nopOvt->of*iC*w Sc w ov »o Ov 00 vö SÖ cnw-i + + + + r- Q 00 ■* (n 5 »n* + + + + + ' ClCN >0 00» OvOv-vcn*'-oo ■*tn »n n »n t*i + ++++ + + S»88S«$3;8S8 f-(nO«0'-'r-t*iovnMr»(S((SO>r4 »nov + + + ++ + +' ' + ' I II ISSSSiSS I I I 1818888? «««(nv5ov v© O O r-t«i rt r* »nvo ovcn voo -I- -(--I- + + + + , -o i -S 1 i»"s »n 00 r- t* 00 00 O 9 *ri CA O» # (f>r>>n 00 00 Ov Ov Ov 00 r- oor*oOv'o-ooovooo OrQoogovoovorfn ooeovpvn\oOv»noo (SvOco ooÄHmvn -n »nov gtNOvr-fo(tCr'*Q »n-"Oeo«n(QOvoooo(N Hcnvnvnvnvnvnvo 00 00 00 oO OÖ 00 cd00 00 M OvQ'((■»AVOt-oOOvO Sov 00 00 00 00 00 00 00 00 00s Stft*vp>nQO*fnr-5fnoo Ovoo 9vn»nOQoo4 tn'*r(SO'»AOvOOOO + + + + <+''..■ §gooovcnvo«nr-»vo-< ÄmHincnriövn oot-vortoo»nrl\o*Ncs vn« vö 00 r-r* tn + + + + + +++ . ' aooeoooMooMooooooeso-rlm»nvS?5Sc 1.4 1denna bilaga lämnas en redogörelse för de fördelningspolitiska effekterna avden ekonomiska utvecklingen och de förslag regeringen lagt fram under höstensamt förslagen i budgetpropositionen. En utförlig redovisning avfördelningsutfållet imder konmier inomkort att redovisas i en bilaga till långtidsutredningen. I det följande redovisasi några punkter de viktigaste förändringama i inkomst- ochförmögenhetsfördelningen : Inkomstspridningen och antalet fättiga ökade imånga , bl.a. som följd av en högre arbetslöshet.Utvecklingen i liknar den i andra länder. Enbetydande omfördelning har skett från yngre till äldre hushåll. Defamiljetyper som hade den lägsta standarden har haft en svag utveckling, t.ex.ensamstående med bam, ungdomar och ensamstående pensionärer. Lönespridningenhar ökat, särskilt tydligt bland privattjänstemän. Löneskillnadema mellankvirmor och män har ökat. Efterdecennier av utjämning av de disponibla inkomstema, ökade skillnadema någotunder . Inkomsteraa har ökat särskilt påtagligt i de överstainkomstskikten. Trendentill en jämnare fördelning av förmögenhetema bröts och fördelningen har blivitnågot ojämnare. Ännu saknas ensamlad analys av orsakema bakom de nya trendema. Utvecklingen torde dock bero på många faktorer: förändringar inom lönebildningenoch överhettningen på arbetsmarknaden, förmögenhets-uppbyggnaden via inflationen, skatteavdragen och uppgången pä börsen, denminskade utjämningen genom skatter och sociala transfereringar m.m. 2 Den samhällsekonomiska utvecklingen Den fördelningspolitiskadiskussionen har haft sin tyngdpunkt på verkningama av skatteroch transfereringar. Omfördelning genomdessa system har uppfattats som statsmaktemas viktigaste verktyg för attåstadkonuna en rättvis fördelning. Detta synsätt har emellertid visat sig varaalltför begränsat. En mer fullständiganalys av fördelningsfrågoraa måste bygga på insikten att densamhällsekonomiska utvecklingen har en avgörande betydelse för fördelningen avinkomster och konsumtionsmöjligheter. Den ekonomiska tillväxten bestämmer utrymmet förstandardökningar. Men den makroekonomiska utvecklingen har också andraeffekter. I 1991/92. 1 samt Nr 100. Obalanser i ekonomin, som medförinflation, ökad arbetslöshet och höga Prop. 1991/92:100 räntor, påverkar ihög grad hushållens ekonomiska situation. 1.4 effekter kan hastörre betydelse för hushållen än konsekvensema av ändrade skatte- ochbidragsregler. Nedan följer en diskussion om dessa makroekonomiska faktorersroll för hushållens ekonomiska standard och deras fördelningseffekter. En god och varaktig ekonomisktillväxt skapar resurser och utrymme för en aktiv fördelningspolitik. Närsamhällets resurser växer kan förbättringar genomföras för utsatta grupper,utan att andra behöver få det sämre. I flera fåll är en god ekonomisk tillväxten inbyggd förutsättning för fördelningssystemens funktion, t.ex. för ATP. Iandra fåll sätter skattetrycket och denekonomiska tillväxten gränser för omfattningen av sjukförsäkringen, detekonomiska stödet till bamfamiljer osv. Erfarenhetemaav utvecklingen i visar hur viktig tillväxten är förhushållens ekonomiska standard. Den svaga ekonomiska tillväxten har inneburitlåga reallöneökningar för vanliga löntagare. I har de realt disponiblainkomstema ökat med åren 1982-1991.Sveriges BNP beräknas ha ökat , medangenomsnittet för EG var . Om vi haft samma ekonomiska tillväxt i Sverigesom i EG, skulle de disponibla inkomsteraa ha ökat betydligt mer under1980-talet. Om man antar att ingen del av en ökad tillväxt av lönesumman gårtill skatt, kan de disponibla inkomsteraa i , med EGs tillväxt, beräknasha varit högre efter . Det motsvarar 9 600kr. per hushåll penningvärde. Beräkningen bygger på att denoffentliga konsumtionen inte ökas, att skattereglema successivt anpassas ochatt produktivitetsökningen hamnar på EGs nivå. Om den ekonomiskatillväxten 1992-1996 i skulle bli i stället för en procentkommer, beräknat på samma sätt, hushållens disponibla inkomster att ökaytterligare, eller med . Den ekonomiska tillväxtens betydelse förhushållens köpkraft kan också illustreras på följande sätt. Den realtdisponibla inkomsten for olika typ&miljer, samtliga medtvå bam på fem resp. , beräknas ha ökat under perioden 1983till 1991 (tabell 1). Om i stället hade haft samma ekonomiska tillväxtsom genomsnittet i EG skulle enligt den tidigare beräkningen hushållensdisponibla inkomster ha ökat med ytterligare . Den störreökningen av disponibel inkomst för typfåmiljer med högre inkomst beror på att skattereformens effekterendast beräknas efter marginalskattens sänkning, medan följderaa avfinansieringen, t.ex. beträffandebasbreddningar, inte beaktas i beräkningar. TabeU1 Disponibel inkomst i typfaU 1983-1991 Prop. 1991års priser Bil 1 4 Inflationenpåverkar hushållens ekonomiska standard och fördelningen av välfärden påflera olika sätt. En hög inflation hänmiar den ekonomiska tillväxten och därigenomminskar utrymmet för standardökningar. Den viktigasteeffekten är att en hög inflation efter hand medför ökad arbetslöshet, vilketindirekt påverkar fördelningen av välfärden. Inflationen påverkar dessutom direkt hushällens köpkraft genomde sociala förmånernas indexering, genom värdeförändringar avtillgångar m.m. En hög inflation kan medföra omfattandeomfördelningar av förmögenheter. Effekten uppstår i ett samspel mellaninflation, ränta och skatteregler. var inflationen hög,räntoma låga somimderskottsavdrag gav stora skattelättnader. I kombination med bl.a. uppgångenav festighets- och aktievärdena medförde detta en omfattande omfördelningfrån långivare till låntagare, från de som hyrde sina bostäder till de somägde sin bostad. Hushållens inflationsvinster har beräknats till ca185 miljarder kr.' Förlusteraa för sparare m.fl. var ca . Olikaberäkningar som gjorts tyder på att inflationensystematiskt missgynnar låginkomsttagare och gynnar dem med högreinkomster. Det fåtalstudier som gjorts av inflationens verkningar på fördelningen av disponiblainkomster tyder emellertid på en på kort sikt obetydlig inverkan. Hög inflationleder ofta till sänkta reallöner för många löntagare men de sociala förmånemaär i regel värdesäkrade. Inflationens omfördelande verkningar är dockolika från tid till annan. har realräntan ökat ochinflationen minskat. Genom skattereformenhar värdet av imderskottsavdragen sänkts. Det är svårare att låna till fmansiella placeringar och bygga upp enförmögenhet via avdrag ochinflationsvinster. Sänkt skatt på kapital gör det också mer lönsamt att spara ibank. Inflationens inverkan är dock fortfarande godtycklig och nyckfull ochbestäms bl.a. av om prisökningaraa är förväntade eller inte. Spant, R (1986). Ta chansen - pressa nedinflationen. 7/2 1986. 'Se bl.a. , B (1987). Den offentliga sektorn - fördelningsaspekter: Bilaga20 till LU87. De ekonomiskabedömningaraa i bilaga 1.1 visar att inflationen under Prop. 1991/92:100 dekommande två åren förväntas ligga på en för del mycket låg Bil. Kapitalinkomstskattesatsen sänks till , vilket innebärminskade värden på imderskottsavdrag. Det finns således goda förutsättningaratt inflationens godtyckliga och omfattaiuie omfördelande effekter på inkomst-och förmögenhetsfördelningen skall kunna minskas kraftigt. Arbetslöshetenseffekter på fördelningen av ekonomiska resurser bestäms av ettkomplicerat samspel mellan ett flertal faktorer. Arbetslösheten leder till direkta inkomstförluster, dels genomarbetslöshetsstödets regler förkompensationsnivå och maximal ersättningstid, dels genom att ganska mångaarbetslösa saknar rätt till ersättning. Ökade utgifter för arbetslöshetminskar indirekt de resurser som kan användas till stöd för andra gmpper ibehov av sociala insatser. En hög arbetslöshet kan å andra sidan pressa nedlöneraa och bromsa snabba löneökningar för den mest attraktiva arbetskraften. Arbetslösheten påverkar också inflationen,vilket som nämnts kan ha betydelse för förmögenhetsfördelningen. Underperioder med hög arbetslöshet sjunker ofta företagens vinster, vilket färeffekter bl.a. i högre inkomstskikt och för förmögenhetsfördelningen Arbetslöshet medför en mycket kännbar försämringav den ekonomiska standarden för en vanlig femilj. Inkomstförlusten fören industriarbetare som blir arbetslös kan beräknas till ca . (tabell 2). Om han har rätt till ersättning från arbetslöshetskassanutbetalas . Nettoförlusten efter skatt blirnärmare . För en arbetare som inte är kassamedlem kan kontantarbetsmarknadsstöd (KAS) beviljas med ca . Efter denmaximala ersättningstiden, i regel för arbetslöshetskassa och 30veckor för KAS, blir bortfellet ännu större. Tabell 2 Typexempel på inkomstförlust vid sex månaders arbetslöshetför industriarbetare Förutsättningar: Industriarbetare, årslön Sjukvårdsbiträde, arbetstid, årslön , taxeringsvärde Lån ränta 700 000 400 000 70 500 -65 230 226 270 -9 565 Anm: Vid beräkningen bortses från de tilläggsförsäkringarsom kan förekomma. En ökad arbetslöshet medför flera direktafördelningseffekter. Främst uppstår klyftor mellan arbetslösa och de somhar arbeten. Inom gruppen arbetslösa uppstår stora skillnader på gnmd av olikanivåer på arbetslöshetsstödet. Möjligheten att återfå ett arbete varierarhögst väsentligt mellan individer beroende på ålder, utbildning, yrke ocharbetslivser-ferenhet. Flera studier har visat att långvarig arbetslöshet ledertill framtida lönesänkningar. AMSberäknar att arbetama utgör av gmppen varslade arbetstagare för1991 (tabell 3). Detta är tämligen typiskt för hur varslen bmkar vara fördelade mellan arbetare och tjänstemäni perioder av konjimk-turavmattning, även om arbetslösheten bland tjänstemänhar ökat särskilt mycket . Vi vet också att andelen imgdomar utanarbete är betydligt högre än för genomsnittet av befolkningen. Riskenatt bli arbetslös är således ojämntfördelad mellan arbetare och tjänstemän samt mellan olika åldersgrupper.Arbetslösheten är regionalt betingad med högre arbetslöshet i glesbygden än istorsfedsområdena. Dessutom är arbetslösheten olika hög i skilda yrkesgmpper. 1991/92:100 Bil. Tabell3 Arbetslöshet och varsel fördelad efter kön och ålder Källa:Beräkningar från AMS, månadsdata nov. Anslutningen till arbetslöshetskassoma har ökatimder en lång följd av år. Trots detta visar statistiken att avalla arbetslösa, som är anmälda till arbetsförmedlingen saknar rätt tillersättning. Bland arbetslösa ungdomar saknar varjeform av ersättning. Generellt avtar andelenutan ersättning och andelen med KAS högre upp i åldersgrapperaa, medanen högre andel blir berättigade till A-kassa. Flera ekonomiska studier av arbetslöshetenseffekter på inkomstfördelningen har gjorts på tidsseriedata. Amerikanska,engelska och kanadensiska undersökningar har tidigare visat attolikheteraa i inkomster ökar när arbetslösheten växer. I en nyligen presenteradstudie avseende har visats att en höjd arbetslöshet leder till enojämnare (1990) i , I. Generating Equality in the . fördehiing av brattoinkomsteraa.För observerades Prop. 1991/92:100 emellertid inga fördelningseffekter av högre arbetslöshetstal påhushållens Bil. 1.4 disponibla inkomster. Flera förklaringar kan finnastill att hushållens inkomster inte tyckspåverkas. Hushållen kan kompensera arbetslöshet genom ökat arbete eller för någon annan hushållsmedlem.Arbetslöshetsstödet ger därtill en ganska effektiv kompensation förfor-lorad arbetsinkomst, särskilt efter skatt. Socialbidragen minskarinkomst-förlusten för ytterligare ett antal hushåll. Det tycks också fiimas ett samband mellanarbetslösheten och antalet människor som behöver socialbidrag. 1 regeringenskartläggning av socialbidragen (Ds S 1986:7) sanmianställdesett flertal forskningsresultat som påvisar detta samband. Arbetslöshetenmedför välfärdsförluster på flera områden. En rad undersökningar på svenska och utländska data visar att arbetslöshetleder till ohälsa. I en nyligen presenterad doktorsavhandling har manförsökt mäta människors kroppsliga reaktion på lång arbetslöshet'. Studienvisar att långvarig arbetslöshet ökar risken för hjärt- och kärlsjukdomar.Långtidsarbetslösa får också osundare levnadsvanor. De röker betydligt mer ochmotionerar mindre än andra gmpper, vilket förhöjer risken för sjukdomar. hararbetslösheten ökat från till beräknat för . bedömsi bilaga 1.1 att arbetslösheten kan komma att nå som årsgenomsnitt. Enkraftigt stigande arbetslöshet kommer att beröra ett stort antal hushåll varjeår. En betydande del av den ökade arbetslösheten kommer att bestå av längrearbetslöshetstider. Allt fler arbetslösa riskerar att bli utförsäkrade. Både enhögre arbetslöshetsnivå och längrearbetslöshetstider skulle kunna medföra att arbetslösheten får tydligaregenomslag på inkomst- och förmögenhetsfördelningen än vad tidigare studier visat. Behovet av socialbidrag kan koinma att öka betydligt. Ränteutvecklingen har under1980-talet fått allt större betydelse för hushållens ekonomi. Andelen hushållmed skulder har ökat från år . varhushållens sammanlagda brattoskulder ungefär lika stora som deras disponiblainkomster. var skulderaa större än de disponibla inkomsteraa.Enbart ökadehushållens nettoupplåning realt med . Den ökade skuldsättningen motsvarades visserligen i stor utsträckning avstigande värden pä olika tillgångar.Avregleringen av kreditmarknaden innebar att även hushåll med måttligainkomster kunde belåna av värdetvid bostadsköp. Även tillgången på konsumtionskrediter , A (1991). Unemploymentand Income Distribution: Time-Series Evidencefrom . J. of Economies 93 (3). *,U(1991). Work Deprivation and Health. har ökat snabbt. Andelen mednegativ förmögenhet har ökat från Prop. 1991/92:100 till 20 % . Efter skattereformen får hushållen svara för enökad andel av ränteutgifteraa efbr skatt. De direkta effekteraa förhushållen av en långvarig räntehöjning blir därför större. En barafemiljberäknas använda cirka en sjättedel av sindisponibla inkomst till ränteutgifter. Ett förenklat exempel visar att för envanlig femilj med eget hem med ett taxeringsvärde på . och ettrörligt lån på . medför en långvarig ränteökning från till 18 %ökade utgifter efter skatt på . , enbart för bostadslånen(tabell 4). Tabell4 Typexempel på inkomstförlust vid räntehöjning från till Förutsättningar: (se tabell 2j -70 165 18 000 221 835 -14 000 De direktafördelningseffekteraa av ett högt ränteläge bestäms främst av hur nettoräntoraaär fördelade på olika hushåll. Hög ränta gynnar hushåll med banktillgångar men missgynnar bushåll med stora skulder. Nettoräntanefter skatt i andel av den disponibla inkomsten är positiv eller svagt negativi de lägsta decilerna (diagram 1). rangordnashushållen med hänsyn till disponibel inkomst efter försörjningsbörda.Den första decilen innehåller den tiondel av hushållen som har de lägsta disponibla inkomsteraa iförhållande till försörjningsbördan osv.Den använda beräkningen av konsumtionsenheter bygger på socialstyrelsensråd om socialbidrag. Genom denna s.k. ekvivalensskala omräknas de disponibla inkomsteraa så att hänsyn tas till hushållensolika försörjningssituation. Barafemiljer har högre nettoränteutgifter iförhållande till de disponibla inkomsteraa än andra grupper. Gifta medbara har exempelvis i genomsnittnettoränteutgifter som motsvarar av hushållens disponibla inkomster,medan ensamstående utan bara har nettoränteutgifter motsvarande avinkomsten. Den direktaeffekten av en räntehöjning, om vi antar att fördelningen av bundna resp.rörliga lån är jämn mellan olika inkomstgmpper, blir därför att de disponiblainkomstema sänks mest för femiljer i mellan-inkomstlägenoch för femiljer med högre inkomster. Barafemiljer träffas betydligt kraftigareän andra femiljetyper. Likviditetsproblem kan uppstå för hushåll medhöga ränteutgifter i förhållande till de disponibla inkomsteraa. I den hälft avhushållen som har de lägsfe disponibla inkomsteraa i förhållande tillförsörjningsbördan beräknas 1992 finnas nära 120 000 hushåll därränteutgifteraa utgör av den disponibla inkomsten. Diagram 1 Nettoränta(inkomstränta minus utgiftsränta efter skatt) i procent av disponibel inkomst. Deciler efter disponibelinkomst per konsumtionsenhet. 1991/92:100 Bil. -1--3--4 -5 De indirektaeffektema av en räntehöjning är svårare att föratse. Ett fåfel ekonomiskastudier av dessa effekter har genomförts. Ett högt ränteläge kan leda tillförluster för de mest förmögna hushållen, som förlorar på sänkta aktievärdenoch fastighetspriser. Sådana effekter har emellertid mindre betydelse omränteförändringama är kortvariga, även omhögbelånade hushåll kan fä befelningssvårigheter. Bestående räntehöjningarbör långsiktigt gynna kapitalägare. Ett högre kapitalavkastningskrav minskarpå sikt reallöneraa. Ränteläget får också omfettande indirekfefördelningseffekter via den sfetliga budgeten och transfereringaraa.Hushållen är nettolånfegare. Höjda räntor torde leda till minskadeskatteinkomster. En räntehöjning lederdessutom till mer eller mindre automatiska ökningar av subventioner ochtransfereringar till hushållen, t.ex. höjda basbelopp och pensioner och ökaderäntesubventioner till bostäderaa. På kort sikt kan detfe leda till en ökadutjämning, dä exempelvis transfereringarna, med undanfeg avräntesubventioneraa, främst riktas till hushåll i lägre inkomstskikt. Mensfetens utgifter för upplåning ökar. Genom försvagningen av de offentliga finanseraa minskar möjligheteraa attbistå ekonomiskt svaga hushåll. Hushållenanpassar sig också till ändrade föratsättningar, t.ex. till höjda räntor. Dessa effekter måsteockså beakfes. Utvecklingen visar att sådanaanpassningar kan bli omfettande. har stora förändringar i hushållenssparande och skuldsättning inträffet, bl.a. som en följd av skattereformen ochlågkonjunkturen. 'Agell, J & Dillen, M (1988): RäntelägeU fördelningseffekter. Nettoutlåningen till hushållen harminskat från . 1988 till Prop. 1991/92:100 ca 15-20 miljarderkr. Detfe är främst en följd av att Bil.