prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 1 löneomräkningen har dessutom beaktats de belopp somavsattes i RÄLS 1989-90 för löneåtgärder fräinst för marknadskänsliga grapperoch för att trygga en långsiktig personalförsörjning vid i första handanslagsmyndigheter. 1budgetförslaget har de olika avtalskomponenteraas kostnadseffekt Prop.1991/92:100 beräknats utifrån varje myndighets faktiska löneprofil. Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som bilagor: Preliminärnationalbudget (Bilaga I. I) Utdrag ur mkomstberäkning(Bilaga 1.2) Vissa tabeller rörande den statsfinansiella utvecklingen (Bilaga1.3) Fördehiingseffekter (Bilaga 1.4) Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken(Bilaga 1.5) Med hänvisning till vad jag haranfört hemstaller jag, att regeringen deb föreslår att 1. godkännade allmänna riktiinjer för den ekonomiska politiken som jag har förordat i det föregående, 2.godkäima de allmänna riktiinjer för budgetregleringen somjag harförordat i det föregäende, 3.för budgetaret 1992/93, iavvaktan pä slutiiga förslag i kompletteringspropositionen och ienlighet med vad jag har förordat i det föregående, a)beräkna statsbudgetens inkomster, b)beräkna förändringar i anslagsbehällningaraa, c)beräkna Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto, 4.godkänna riktlinjema beträffande ramar för myndigheteraasförvaltningskostnader (avsnitt 4.3.1), 5.bemyndiga regeringen att förbudgetaret 1992/93, genom ta upp län förinvesteringar för förvaltningsändamål intill ett sammanlagt belopp av990 , (avsnitt 4.3.4), 6.godkänna att regeringen beslutar om avveckling av postgirotsensamrätt till de statliga betalningaraa (avsnitt 5), 7.godkänna riktlinjema beträffende ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken(Bilaga 1.5) deb bereder tillfälle att te del av vad jag har anförtom 8.styming av stetsförvaltningenoch de fmansiella föratsättningama för myndigheteraa (avsnitt 4), 9.det statligabetalningssystemet och statliga betahiingar, finansinspektionens tillsyn avpostgirot och postgirots verksamhetsområde (avsnitt 5), 10. utbetalningav de svenska bidragen till EG (avsnitt 6), 11. statligagarantier (avsnitt 7), 12. lönenivåni anslagsberäkningaraa (avsnitt 8). 1 Mål för en ny politik 1 1.4Det ekonomiska läget 6 2 Den ekonomisk-politiska strategin 7 2.1En långsiktig utgiftsstrategi 8 2.2Inflationsbekämpningen i förgrunden 9 2.3Penningpolitik och kreditmarknad 10 2.4Arbetsmarknaden och lönebildningen 11 3Det första steget - åtgärder 12 4Det andra steget - finansplanen 1992 14 4.1Den ekonomiska politiken och förslaget till statsbudget 1992/93 14 5 Politiken på 18 6 Effekter av politiken 21 6.2Fördelningen av välfärd och inkomster 22 7 Den ekonomiska utvecklingen 23 7.1Långsam interaationell återhämtning 23 7.2Den svenska ekonomin 24 1991/92:100 Bil. 1 Statsbudgetenbudgetaren 1991/92 och 1992/93 29 1.1 Beräkningsföratsättningar 29 Statsbudgetens inkomster ochutgifter under budgetaret 1991/92 29 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetaret 1992/93 32 Statsbudgetens saldo för budgetaren 1991/92 och 1992/93 36 3Budgetunderskott och statsskuld 38 4Styming av statsförvaltningen och de fmansiella föratsättningaraa förmyndighetema 40 4.1Verksamhetsformer i staten 40 4.2Mål- och resultatstyming 41 4.3En effektiv medelshantering 45 4.4Redovisning, revision ochekonomiadministration, Prop.1991/92:100 myndighetemas kompetens 56 Bil. 4.5Stöd till regeringskansli och myndigheter 57 5Statliga betalningar och postgirot 57 7Redovisning av verksamheten med statliga garantier m.m. för budgetaret 1990/91 67 8 Lönenivån i anslagsberäkningaraa 70 Den preliminära nationalbudget somhärmed läggs fram, beskriver den interaationella och den svenska ekonominsutveckling . Nationalbudgeten bygger påmaterial frän feckdepartement och olika verk och institutioner. För bedömningenav den interaationella utvecklingen har material erhållits frän bl.a. OECD.Beskrivningen av den svenska ekonominbaseras främst på underlag från och på denprognos för som publicerade den 12december 1991. Vidare har en grapp bransch- resp. konjunkturexperter hörts.Ansvaret för de redovisade bedömningarna åvilar dock helt finandepartementetsekonomiska avdelning. Ansvarig för denpreliminära nationalbudgeten är finansrådet . Arbetet har lettsav departementsrådet . Kalkyleraa avslutades I99I. 1 1991/92. Den svenska ekonomin utvecklas förnärvarande mycket svagt. Efterfrågan viker inom de flesta sektorer ochproduktionen feller. Trots omfettande arbetsmarknadspolitiska insatser ökararbetslösheten successivt till en för svenska förhållanden mycket hög nivå. Tillbakagängenorsakas av en kombination av konjunkturella och strakturella faktorer.Avmattningen i omvärlden har naturligtvis stor betydelse, särskilt när ländersom är viktiga för , , och drabbatshårt av lågkonjunkturen. Den svenska exportens varasammansättning med starkinriktning pä bilar, investeringsvaror och skogsprodukter är också oförmånligi rådande fäs av den interaationella konjunkturen. Till övervägande del förklaras tillbakagången försvensk ekonomi av inhemska fektorer. Att haft en sämre utveckling änomvärlden framgår av diagram 1. Efter devalveringama i början av 1980-taletväxte industriproduktionen snabbt. skedde en gradvisurholkning av företagens konkurrenskraft.Lönekostnaderaa ökade mer än i omvärlden, särskilt mot slutet av1980-talet och . När produktivitetstillväxten stagnerade, bl.a. tillföljd av överhettningen i ekonomin, blev kostnadslägetallt oförmånligare och resulterade i fellande marknadsandelar ochförsämrade vinstmarginaler. 1991/92:100 Bil. Diagram1:1 Industriproduktionen i EG och i 1980-1991 Problemenaccentueras också av den desinflationsprocess som ekonomin nu går igenom. 1980-talets inflatoriska klimatkaraktariserades av stigande förmögenhetsvärden. Finansiellatransaktioner var ofta mer lönsamma förnäringslivet än satsningar på utbyggd produktions- och distributionsapparat. Hushållen uppmuntrades till lånefinansierad Stora obalanser ochspänningar byggdes upp pä olika Prop. 1991/92:1(X) tillgängsmarknader, därefterfrågan trissades upp av förväntningar om Bil. Den lågaaktivitetsnivån i ekonomin medför att konsumentprisema nu stiger mycketlångsamt. En rad andra priser har fellit eller är pä väg att börja göra det.Det tydligaste exemplet gäller kommersiella fastigheter, men även bostadsprisema har en svag utveckling.Många industriprodukter får också känna av fellande priser. Desinflationsprocesseninnebär att vissa aktörer med högt belånade tillgångar inte kan betala sinaräntor. Stora kreditförluster uppstar hos finansbolag och banker, vilket skaparoro och svårigheter för en del låntagare att erhålla krediter. Vidare medförden låga inflationstakten i kombination med det nya skattesystemet att detblivit allt dyrare för hushållen att lånatill konsumtionsändamål. Sparkvoten har stigit mycket kraftigt, vilkethållit tillbaka den privata konsumtionen. Den speciellaomstallningsfäs som den svenska ekonomin nu går igenom gör utvecklingen mycket svårbedömd. Efter att BNP preliminärtsjönk med 1991, bedöms nedgången stanna på 0,2%.Huvudförklaringen till att fellet bromsas upp är det omslag i lagercykehi somväntas ske. bör förbättrad interaationell draghjälp och en viss återhämtning av den inhemska efterfråganleda till en uppgång av BNP pä drygt1 %. Arbetslösheten stiger gradvis för atttroligen nå en topp på över 4 1/. Bytesbalansens underskott krymper , främstberoende på en allt starkare handelsbalans. Konjunkturen inom OECD-områdetnådde sin botten i mitten av 1991. För de länder som ligger tidigast i cykeln , och har därefter en uppgång noterats. Återhämtningenhar dock varit trög och fylld av bakslag. I dessa länder och i flertalet andraindustriländer väntas dock tillväxten fortsätta att tillta under loppet av 1992och 1993. De tyska ochjapanska ekonomieraa är nu pä väg in i en lugnare fes. Efter en relativtkraftig avmattning väntas en stabilisering av dessa ekonomier frän och med senare delen av 1992. Deninteraationella återhämtningen blir dock sammantaget betydligt svagare än under tidigare uppgångsfeser. För helaOECD-området bedöms BNP-tillväxten stiga frän 1991 till ca 2 1/4%1992 och till 1993. Denviktigaste fäktora bakom konjunkturappgången är den lättnad i penningpolitiken som har genomförts i en radländer, med som ett viktigt undantag. Räntenedgången väntas leda stimulans av den privata konsumtionen och av investeringaraa, främstinom bostadssek-tora. Ännu har dock inte de lägre räntoraa gett de positivaeffekter pä ekonomierna som kunnat förväntas. Marginaleraa mellan in- ochutlåningsräntoma har vidgats, vilket medfört att hushåll och företag inte till fiillo fått del av lättnaderna. I takt med attkonjunkhiren starks i de Prop. 1991/92:100 anglosaxiska länderaa kan en viss åtstramning av penningpolitiken Bil. 1.1 förväntas, medan det såsmåningom uppstar ett utrymme för lättnader i och . Tabell 1:1 Internationella förutsättningar 1990 1991 1992 1993 BNP i GECDi % 2,5 1 2 1/4 3 Konsumentpriser i 4,9 4 1/4 3 1/2 3 1/2 (KPI årsgenomsnitt), % Råoljepris, dollar per fat 23,6 20 21 21 Dollarkurs i kr. 5,93 6,07 5,94 5,94 Källor: och fmansdepartementet. Finanspolitikeni OECD-området hade en svagt expansiv inriktning, främst beroende päen kraftig ökning av de offentliga utgifteraai västra . Konjunkturavmattningen medförde också att skattebaseraaurholkades och att utgifteraa för arbetslöshetsunderstöd ökade i mänga länder,vilket försvagade statsfinansema. En omläggning av finanspolitiken i mindreexpansiv riktning har inletts i genomsåväl höjningar av skatter och sociala avgifter som neddragningar av deoffentliga utgifteraa. Den störstaosäkerheten i bedömningen gäller styrkan i den amerikanskakonjunkturappgången. För att tillväxten ska ta fert i krävs attkonsumtionsefterfrägan expanderar och att investeringaraa starks. En fortsatt restriktiv kreditgivning frän bankeraakan försvåra nyinvesteringar för företagen. Vidare kan fortsatt osäkerhet omden framtida ekonomiska utvecklingen resultera i att företag ochhushåll blir obenägna att öka sinskuldsättning ytterligare. skulle kunna leda till att återhämtningenblir svagare än föratsatt. En annan osäkerhet är förknippad med den tyskautvecklingen. Om inflationstakten visar sig svår att bemästra kanpenningpolitiken stramas ät ytterligare. I så fell tvingas alla de länder somhar sina valutor nära kopplade tillD-marken att följa med. En högre räntenivå i skulle försenaåterhämtningen. En negativ faktor för är den svagautvecklingen i . Den fmska ekonomin har råkat ut för ettveritebelt ras, till stor del beroende på östhandelns kollaps. Importen avbearbetede varor till beräknaspreliminärt ha fellit med 1991, vilket mycket starkt bidragittill att marknadstillväxten för svensk export praktiskt taget stagnerat. Även utvecklingen för den norskafestlandsekonomin har varit dämpad. En återhämtning verkar ändå vara pä väg iNorden, eftersom anpassningen bort frän de djupa obalanser som uppstatt iekonomierna nu hunnit en bit på väg. Löner och konsumentpriser Prop.1991/92:100 Avmattningen i den svenskaekonomin medför en markant nedväxling av lönestegringstakten. Så gott somsamtliga lönepåverkande faktorer verkar åt samma håll. Arbetslösheten stiger,inflationstakten avtar, vinsteraa pressas,kapacitetsutnyttjandet feller. Ökningen av timlönerna mellanårsgenomsnitten blev ca 5,, inklusive överhäng, löneglidning och kostnaderaa förförlängd semester. blir överhänget mindre, medan avtalenligger pä en högre nivå. Det svaga arbetsmarknadsläget reducerarlöneglidningen ytterligare, varför den totala timlöneökningen för ekonominväntas stanna på 4 1/i är. För merparten av 1993 finns ännu inga avtel,eftersom Rehnberg-överenskommelsen löper ut . Arbetslöshetenväntas fortsatte att stiga, åtminstone under förste halvåret, och aktiviteten iekonomin förblir sannolikt relativt låg. Ekonometriska skattningar tyder påbesta-ende låga löneökningar. Timförtjänsten bedöms stiga med . Det kan emellertidinte uteslutas att uppdämda lönekrav och spänningar mellan olika grapper påarbetsmarkanden leder till ett högre utfell. Tabell1:2 Löner och priser ANM.: KPI = Konsumentprisindex NPI = Nettoprisindex. Källor:Statistiska centralbyrån, och fmansdepartementet. Inflationstakten avtar snabbt i . Underloppet av 1991 steg konsumentprisema med ca 8 1/, varav finansieringenav skattereformen svarade för . föratsesprishöj-ningaraa dämpas till . Det finns flera orsaker till den kraftiganedgången. Viktiga förklaringar är lönenedväxlingen och en gynnsammare produktivitetsutveckling, som minskarkostnadstrycket. Dessutom sänktes mervärdeskatten på livsmedel, inrikestransporter m.m. /92. Då feller också skattereformenseffekter pä prisema bort ur tolvmänaderstalen. Enligt de mätningar som görs hardessutom inflationsförväntningama radikaltdämpats, både hos hushåll och företeg. Konsumentprisemabedöms öka under loppet av året med 2,1992 och 3,1993. Den underliggandeinflationstakten då effekteraa av förändringari de indirekte skatteraa är borttagna feller frän ca 5 1/1991 tillca 1992 och 1993. Föreörjningsbalans Prop.1991/92:100 BNP föll preliminärt med 1,förraåret. Aktiviteten var svag i stort sett ialla delar av ekonomin. Nedgången var emellertid särskilt markerad för fästa investeringar och lagerinvesteringar.Att BNP inte utvecklades ännu sämre berodde på att importen föllkraftigt. Sannolikt sker en tillbakagängför ekonomin även , mycket beroende på det svaga bostedsbyggandetsom väntas ge ett negativt bidrag till BNP på . En viss tillväxt föratses , främst orsakadav en återhämtning av exporten. Tillväxten blir dock inte tillräckligför att öka kapacitetsutnyttjandet i ekonomin. Hushållens realadisponibla inkomster steg med , trots att löneraa ökadelångsammare än priseraa och att sysselsättningen föll. Den viktigasteförklaringen till mkomstökningen är den kraftiga sänkningen av de direkteskatteraa till följd av skattereformen. Effekteraa av sysselsättningsminskningen neutraliseras också i stor utsträckning avökat arbetslöshetsunderstöd. Till dette kommer effekteraa av det obligatoriska tillfälligasparandet, som spätt på hushållens köpkraft ytterligare. Skattereformen liksom avvecklingen av dettillfälliga sparandet får även iår vissa expansiva effekter på hushållens köpkraft, som dock stiger långsammareän i Qol. Inkomstöverföringaraatill hushållen stiger realt sett mindre än under de närmast föregående åren.Dessutom sker inga ytterligare äterbetelningar av det tillfälliga sparandet, vilket leder till en negativ effekt närdet gäller förändringen av köpkraften . Den privata konsumtionen steg obetydligt 1991.Efter en svag inledning av åretförstarktes dock efterfrågan gradvis, vilket medförde en gynnsam utvecklingför detaljhandeln. Därtill kom att fellet i bilförsäljningen upphörde.Sparkvoten fortsatte att stiga kraftigt. Bedömningen av sparkvotens utvecklmg utgör en avde mest osäkra fäktorema i prognosen över svensk ekonomi och1993. Den kraftiga uppgång i hushållssparandet som inträffet under de senasteåren kan till en del ses som en normalisering efter den utveckling som följdeunder andra , efter avregleringen av kreditmarknaden.Dessutom ändrades skattesystemet i sparstimulerande riktning ochkonjunkturläget försämrades. Oron pä de finansiella marknadema påverkar ocksåhushållens beteende, liksom krympande förmögenheten Även kansparkvoten förväntas stiga. Sannolikt avstannar uppgången nästa är. 1 takt med att den ekonomiska utvecklingen gradvisblir nägot bättre bör hushällensframtidförväntningar bli mindre pessimistiska. Slutsatsen blir att denprivata konsumtionen beräknas stiga med ca 1/i är och något mer . Den offentiiga konsumtionen växte med drygt 1/2%1991, beroende på utvecklingen i kommuneraa. 1 är föratses en nedgångför staten, medan en större omfettning av sysselsättningsskapande åtgärderhåller uppe aktiviteten i kommunsektora. Besparingar inom staten ochindragningar från kommuneraa kan leda till stagnation eller tillbakagäng under1993. -1,3 -0,2 -6,0 -2,6 -0,2 -0,1 -1,0 -1,2 -0,5 -0,9 -8,5 -7,5 -1,6 -1,2 -1,2 -2,3 -2,6 1991/92:100 Bil. 'Förändring i procent av föregående års BNP. Källor: , konjunkturinstitutetoch fmansdepartementet. Den storanedgången i brattoinvesteringaraa under polaret kan helt hänföras tillnäringslivet. Svag efterfrågan, försämrad lönsamhet och avtagande kapacitetsutnyttjande gjorde att industriinvesteringama föllmed . Inom grappen övrigtnäringsliv rasade fästighetsinvestering-araa. Bostadsinvesteringaraa höllsdäremot väl uppe p.g.a. eftersläpnings-effekter från den högaigångsättningen och av att ombyggnadsinvesteringaraakom igång. Förbrattoinvesteringaraa totalt föratses en nästan lika stor nedgång i är, knappt8%, men med en delvis annan sammansättning. Övrigt näringsliv, exklusive deexpansiva affärsverken, fortsätter att minska i nästan oförändrad takt, medanfellet för industrin dämpas. Däremot verkarnedgången för bostadssektora bli mycket kraftig, trots att ombyggnadsverksamhetentilltar ytterligare. Nybyggnationen krymper medca en tredjedel. Sjunkande efterfrågan, pressade priser och minskade subventionertill sektora kommer att få en sterkt hämmande inverkan på igångsättningen avnya bostäder. Den vikandetendensen för bostedsinvesteringaraa väntas hälla i sig också under 1993.Fallet för industriinvesteringaraa upphör troligen och förbyts till en litenuppgång. Nedgången för övrigt näringsliv bromsas upp. Sammanteget bedöms brattoinvesteringaraa minska nägot även näste är. Även om lagrens betydelse för konjunkturmönstretallmänt sett avtegit , har ändå lagercykeln encentral betydelse för den makroekonomiska utvecklingen underprognosperioden. Den sterka lagerawecklingen bidrog till attnedgången i BNP blev betydande. Både 1992 och 1993 kännetecknas av rekyleffekterav de stora lagerminskningaraa . Trots fortsatte neddragningar ger lagren tamligen stora positiva bidrag till BNP,eftersom förändringen i lagerinvesteringaraa blir positiv efter de storaminustelen 1991. Den försenade interaationella konjunkturappgångenhar fått betydande negativa återverkningar på den svenska exporten. 'I\mgabranscher inom verksteds- och basindustrin har drabbats hårt. Läget harförvärrats av att kostnadsnivån drevs upp underöverhettningsåren, i förhållande till de Prop. 1991/92:100 utiändskakonkurrenteraa. Svenska företeg har fortsatt att toppa mark- Bil. föll exporten preliminärt med . och1993 väntos marknadstillväxten gradvis starkas. Dessutom förbättras det relativa kostnadsläget p.g.a. lågalöneökningaraa och en gynnsam produktivitetsutveckling. För svenskindustri viktiga branscher som skog och transportmedel ligger normalt ocksåtidigt i konjunkturcykeln. Därför bör en successiv återhämtning för exporten inträffe, även om ökningstalen blir lägre än undermotsvarande uppgångsfeser under de . Det stora importfellet under Qoläret kan delvisförklaras av den mycket svaga inhemska efterfrågan. Inte minst denkraftiga lagerawecklingen och de fellande maskininvesteringaraa hade storbetydelse. En gradvis återhämtning av den inhemska efterfrågan leder till attimporten börjar öka igen. TabeU 1:4 Bidrag tiU BNP-tiUväxten Procent av föregående års BNP Privat konsumtion Offentlig konsumtion -0,1 0,6 -0,2 0,1 0,3 -1,9 -1,2 -1,5 0,6 0,3 -0,3 0,7 0,5 -1,3 -0,2 Anm.: P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna tilltotalen. Källor: och fmansdepartementet. Sammantaget kan konstateras att konsumtionen ochnettoexporten ger positiva bidragtill BNP-tillväxten . Brattoinvesteringaraa har ennegativ inverkan som dock avtar. Lagerinvesteringaraa har en stor inverkan påekonomins utveckling. Handelsbalansenvisade preliminärt ett överskott på ,vilket var mer än dubbelt sä mycket som 1990. Den viktigaste förklaringen till denna utveckling var den kraftigt fellandeimportvolymen. Eftersom exporten väntas stiga snabbare än importen framöver stärkshandelsbalansen ytterligare. beräknas överskottet uppgå till nära . Det ökande överskotteti handelsbalansen ter sig naturligt mot bakgrand av attmarknadstillväxten för svensk export är gynnsam som den inhemskaefterfrågan är fortsatt svag . Underskottet i bytesbalansen krymper gradvis,mycket beroende pä handelsbalansen.Den positiva utvecklingen för bytesbalansen beror också pä att de svenska direktinvesteringaraa utomlandsdämpas som investeringaraa från utlandet ökar. näringslivets konkurrenskraftborde medföra en förbättring av företegs- Prop. 1991/92:100 klimatet ochdärmed ytterligare stimulera utiändska investeringar i Bil. Detta förhållande gör att räntenettot blir mindre negativt. Bytesbalansensunderskott väntas 1993 bli lägre än en procent av BNP. Disponibel inkomst (%) Sparkvot (nivå, %) -1,1 Industriproduktion (%) -2,0 -5,5 -0,5 Relativ enhetsarbetskostnad (%) -1,9 -2,8 Arbetelöshet (nivå, %) Handelsbalans (mdr. Bytesbalans (mdr. -35,1 -18,9 -17,5 -9,4 Bytesbalans (% av BNP) -2,6 -1,3 -1,2 -0,6 Källor:Statistiska centralbyrån, samt fmansdepartementet. Arbetslösheten steg successivtunder loppet av 1991. Uppgången begränsadesdock av några olika faktorer. Dels sattes omfettande arbetsmarknadspolitiskainsatser in, dels dämpades utbudet genom att många personer lämnadearbetsmarknaden. Årsgenomsnittet blev preliminärt 2,, medan nivån i slutet avåret stannade på ca 3 1/. Det storaantalet varsel tyder pä att arbetslösheten kommer att fortsätta att ökaunder . Dessutom utvecklas produktionen mycket svagtsamtidigt som produktiviteten i ekonomin håller på att förstarkas. Efterfråganpä arbetskraft kommer därför sannolikt att avte. Den öppna arbetslöshetenbegränsas dock av arbetsmarknadspolitiska insatser och av att utbudet sannoliktfeller ytterligare. Arbetslösheten väntes mot denna bakgrund hamna pä knappt 4%i år och pä ca 4 1/1993, sett som årsgenomsnitt. En mycket osäker post ikalkylen är bedömningen av produktivitetsutvecklingen. Brattosparandeti ekonomin föll 1991 med motsvarande 1 1/av BNP. Det reala sparandeti form av investeringar i byggnader, maskiner och lager sjönk ännu mer. Därmedförbättrades det finansiella sparandet, vilketför hela ekonomin är identiskt med bytesbalansens saldo. För 1992 och 1993väntes en fortsatt nedgång av investeringamas andel av BNP, medan enåterhämtning av brattosparandet sker . Det finansiella sparandetstiger successivt och underskottet i bytesbalansen begränsas till drygt 1/avBNP 1993. Sparandetsfördehiing på sektorer ändras radikalt . Hushållens och företegens sparande stiger medan det offentiiga sparandetsjunker. väntas det privata sparandet bli positivt efter att havisat underskott . hade den offentligasektora finansiella överskott som bytesbalansen försämrades. Bytesbalansen förbättras nu trotsväxande underskott i den offentliga Prop. 1991/92:100 sektora. Den kraftiga försämringen av det offentligasparandet 1991 beror till övervägande delen på konjunkturaedgången ochnedväxlingen av löne-och prisstegringstakten. Även 1992 och 1993 drar den lågaaktiviteten i ekonomin ned det offentliga sparandet. Procent av BNP i löpande priser Bruttosparande Investeringar inkl. lager därav: Offentlig sektor -2,6 3,8 -0,8 -5,7 -1,3 -1,0 1.5 -1,7 -1,2 -1,2 3.1 -3,1 -0,6 -2,5 2,9 -1.0 Källor: , konjunkturinstitutetoch fmansdepartementet Under större delen av 1991 föll desvenska räntoraa förhållandevis kraftigt. Lägre omvärldsräntor, dämpadeinflationsförväntningar och kronansknytning till den europeiska valutaenheten ecu var huvudför-klaringaraa.Under slutet av året tvingades emellertid att strama åtpenningpolitiken efter de stora valutautflöden som uppkom i efterdyningarna av den finska devalveringen.Ränteuppgången visar att alltjämt behöver en viss räntemarginalgentemot utlandet för att säkerstalla stabila valutaflöden. Lågkonjunkturen i kombination med prisfell päfastighetsmarknaden medförde att kreditinstitutens kreditförluster ökadei Qol. Marginaleraa mellan in- och utläningsräntoraa vidgades. De storaförlusteraa har också medfört att kreditgivningen blivit betydligt merrestriktiv. Bankeraas utiåningspolitik kännetecknas numera av noggrannprövning, där ökad vikt läggs vidsäkerheter och låntagares betalningsförmåga.