prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Enskilda organisationers verksamhet inom detta område utgör, enligt min mening,också en mycket väsentlig del avvårt bistånd inom befolkningsområdet. , , (se nedan) är den största representantenför detta bistånd. UNFPA har en central uppgift somfinansieringsorgan och global koor dinator för insatser inom ramen förFNs utvecklingssamarbete på befolk ningsområdet. UNFPAs roll är att stödja ländemas ansträngningar att bygga upp sin egen kapacitet för effektivaprogram på befolkningsområdet. 8 1991/92. En tredjeinteraationell befolkningskonferens kommer att äga ram 1994. 1991/92:100 UNFPA:s exekutivdirektör har utsetts tillgeneralsekreterare för konferen- Bil. UNFPA har dessutom i beslutet om konferensen givits en särskild rollmed tanke på dess mandat inom FN-systemet. Både regionala konferenser och expertmöten kommer att anordnas som enförberedelse för konferensen. Jag fäster stor vikt vid förberedelsearbetet påsåväl nationell som internationell basis och kommer att verka för att dettabedrivs så brett som möjligt. Jag föreslår attbidraget tiU UNFPA ökar med 10 milj.kr. fill 145 milj.kr. Däratöver föratserjag under annat anslag beredskap för förberedelsearbetet inför konferensen. Budgetåret1991/92 370 000000 Budgetåret1992/93 395 000000 Enligt lever av baraen iu-länderaa i absolut fattigdom (Kinaundantaget). finns det kunskap och enkla och billiga medel för attförhindra den höga dödligheten och funktionsnedsättningar- . na hos barn. 1UNlCEFs verksamhet ingår både att föra fram detta budskap och att praktiskt arbeta för att kunskap och medel görstillgängliga och kommer alla bara tillgodo. UNlCEFs mandat och verksamhetsområdeär brett. UNlCEFsinformation om baras situation och om nödvändiga och möjliga insatser för att åstadkomma en positiv förändring har stor genomslagskraft.Den har inspirerat såväl andra organisationer som enskilda länder attintensifiera sitt arbete inom områden som har betydelse för baras överlevnad, skydd och utveckling. För attstimulera dessa processer och fästa uppmärksamheten på effekter förbaras villkor av politiska beslut varSverige en av de sex initiativtagaraa till ett toppmöte om bam, därUNICEF fick i uppdrag att fungera som sekretariat. har ensärskild funktion som katalysator för regeringamas egna insatser i de 128länder som fonden samarbetar med. Inte minst i arbetet med att länder skall kunna uppfylla bestämmelsema i , som antogs , samt målsättningen i deklarationen från barntoppmötet,föratser jag en betydande roll för UNlCEFs arbete för gatubarn, flyktingbara,baraprostituerade och andra särskilt utsatta bara-grapper. ger också på det makro-ekonomiska planet underlag till den interaationella debatten om sociala effekterav ekonomisk strakturanpassning,resursfördelning m. m. De politiska och ekonomiska förändringaraa iCentral- och har gjort oss uppmärksamma på baraens stora umbäranden iregionen. har , på ad hoc basis, stött enstaka program i regionen. Här anser jag dock att med sin kompetens främst bör fylla en rådgivande roll somkan leda till förbättringar avbaraens situation. En däratöver utvidgad verksamhet bör finansieras medextra medel som inte belastar ordinarie verksamhet i . UNlCEFs programverksamhet ärmest omfattande i de länder där fat- .,, tigdomen är mest utbredd, där detföds flest bara och där bamadödlighe- ten är högst. Flera av dessaländer är utsatta för väpnade konflikter. 1991/92:100 Fleråriga landprogram omfattar främst hälso- ochsjukvård, nutrition, vat- Bil. 4 tenförsöijning och utbildning. Programmenbygger på en omfattande analys av kvinnors och baras situation i det landeller område där verksamheten bedrivs. Insatseraa omfattar ofta flerasektorer. Utbildnings- och fa-miljeplaneringsinsatseraaavses att ökas. Effektema av HIV-infektion och AIDS drabbar baraen allthårdare. Deras hälsa undermineras. Möjlighetema att hitta nyavårdnadshavare när den traditionella familjen är borta minskar. Jag välkomnaratt UNlCEFs insatser på detta område kommer att intensifieras. Bamfondenslandprogram kompletteras av projekt finansierade med särskilda bidrag. deltar aktivt i gemensamma FN-insatser i katastrofsituationer, för rehabilitering ochåterappbyggnad i katastrofers och väpnadekonflikters spår, t.ex. i Hora och i samband med den kurdiskaflyktingvågen. bidrog, genom SIDA, med ca 264 milj. kr. tillUNlCEFs tilläggsfmansierade projekt. Det är minförhoppning att den uppmärksamhet som frågor om bam rönt även skall ge andra länder anledning att öka sina bidragtill . sammanlagda bidrag utgör av organisationens budget. De svenska statliga bidragen är destörsta från ett enskilt land. Mot bakgrand av det goda resultat UNlCEFsinsatser medfört för världens bara och för det förtroende vi hyser förorganisationens arbete beräknar jag enhöjning av anslaget med 25 milj. kr. till 395 milj. kr. Budgetåret1991/92 447 000000 Budgetåret1992/93 531 000000 Internationella utvecklings fonden () 515 000000 Internationella finansierings bolaget (IFC) 16 000000 Världsbanksgrappenhar utgjort en av de viktigaste finansie-ringskälloraa för u-länderaa. 1 grappen ingårVärldsbanken (), Internationellautvecklingsfonden (), Interaationella finansieringsbolaget (IFC) och Multilaterala investeringsgarantiorganet(MIGA). Som en följd bl. a. av skuldkrisen och u-länderaasväxande svårigheter att fåkommersiella lån har grappens betydelse förstärkts ytterligare. Den utökade verksamheten utgörs dels av långivning;dels av omfattande rådgivning ianslutning till ekonomiska reformer i låntagarländeraa. Dessa uppgifter ikombination med bankens centrala roll för mobilisering och samordning av finansiellt bistånd har lett till närasamarbete mellan banken och svenska biståndsorgan, särskilt i . IBRDs utlåning finansieras huvudsakligen genomupplåning på de inter nationella kapitalmarknaderaa med medlemsländemas kapitalinsatser 115 Banken har mycket godkreditvärdighet och kan låna på Prop. 1991/92:100 fördelaktiga villkor. Utlåningen kan i sin tur ske till lägre ränta änvad Bil. 4 låntagarländeraa själva skulle kunnat få. ger långfristiga låntill medelinkomstländer som t. ex. , och , men också till kreditvärdiga låginkomstländer som . IBRDerhåller sitt grandkapital genom att samtliga medlemsländer tecknarandelar i banken i förhållande till sin ekonomiska styrka. Efter en allmänkapitalhöjning 1988 kan bankens kapitalmaximalt uppgå till , det s. k. auktoriseradekapitalet. Av detta hade medlemsländeraa tecknat per . kapitalinsatsi banken uppgår till , vilket för närvarade motsvarar en röstandel på 1,. Av den senastekaptialhöjningen inbetalas , medan resten har formen avgarantiåtaganden för bankens förpliktelser gentemot sina kreditorer. I Sverigeär det som står för kapitalinsatsen i . Regeringen har lämnatriksbanken garanti för täckning av förluster som kan uppkomma påkapitalinsatsen. Internationella utvecklingsfonden () är Världsbanksgrappens fondför utlåning på särskilt förmånliga villkortill de fattigaste u-ländema. Dessa villkor innebär räntefrihet och lång återbetalningstid. /91 uppgickIDAs nya utlåningsåtaganden till ett belopp motsvarande 6,3 miljarderUS dollar. Av IDAs utlåning går ungefar till de aUrafattigaste ländema, dvs. länder medhögst i BNP per invånare. Utlåningen är inriktad på landsbygdsutveckling, utbildning, hälsovård,vattenförsörjning och stöd för ekonomiska reformer som syftar till ett mereffektivt resursutnyttjande (s. k. strakturanpassningsprogram). Med sinbetoning på de fattigaste länderaa samt på social utveckling ochfattigdomsbegränsning överensstämmerIDA-utlåningen väl med de svenska biståndspolitiska målen. Utlåningen via finansieras genom bidrag frånmedlemsländeraa, vilka i förhandlingar normalt beslutarom förstärkning av IDAs resurser. Dennionde s. k. påfyllnaden (9) slutfördes och omfattade ca 15 miljarder US dollar.Förhandlingar om en tionde påfyllnadpågår och avses bli slutförda före utgången av . En av huvud-frågoraablir att ta ställning till hur man skall hantera den kraftigt ökade efterfråganpå IDAs resurser som har sin grand i att BNP per invånare sjunkit i ett antalmedlemsländer till en nivå som ger möjlighet till IDA-lån. andel av den senaste påfyllnaden är 2,. Detta innebär ett bidrag motsvarande 2 528 milj.kr . Ienlighet med önskemål från har Sverigeåtagit sig att betala av varje årsbidrag kontant och erlägga resten somskuldsedlar vilka deponeras i . Från och med /92 har systemet föranslagsgivning till ändrats. Det tidigare systemet förbudgetering av de svenska bidragen innebar att det i budgeten anslogs en summa motsvarande det på skuldsedeln angivna svenska årsbidraget.IDAs dragningar från skuld sedlar sker emellertid i takt med att fonden behöver resurser för utbetal- ' ° ningar tiU godkända projekt vilketkan sträckas ut över en betydligt längre Prop. 1991/92:100 tid, upp till tioår. Detta system fick till konsekvens att relativt stora Bil. 4 outnyttjademedel samlades under denna anslagspost. Det nyabudgeteringssystemet innebär att man i stället anslår summan av kontantbidragetoch IDAs beräknade dragningar från skuldsedlaraa . Detta system har den grandläggande fördelenatt inga nya reserver byggs upp. minskar outnyttjade medel i takt medatt dragningarna från tidigare fondpåfyllnader fortsätter. Dessutom ger det en sannare bild av den faktiskaresursöverföringen till u-länderaa, ochligger därmed i linje med den allmänna strävan att inom biståndet avpassatilldelningen av medel till behovoch utnyttjande. Det är viktigt att understryka att man med dettasystem, vilket alltså innebär ett oförändrat svenskt åtagande, fördelaranslagen till 9 över ett större antal år. Medel till påfyllnadenmåste därför anslås under efter det att själva påfyllnadsperiodenär avslutad, dvs. så länge som pågår (efter avslutad period). Vid beslut om svensktdeltagande i framtida påfyllnader kommer man därigenom att behöva anslå medel för utbetalningar från flerapåfyllnader . Under budgetåret1991/92 förväntas dragningar på skuldsedeln uppgå till minst 205 milj.kr.Kontantinsatsen är 210,7 milj.kr. För /93 beräknas medelsbehovet till 515 milj. kr. förväntade dragningarom 288,0 milj.kr. och 210,7 milj.kr. i kontantinsats samt erforderlig reserv. Regeringen föreslår att ett särskiltanslag inrättas för bistånd till . Därmed blir det inteaktuellt att för Central- och Östeuropata i anspråk några medel från de belopp som reserverats för att täckaskuldsedlar under /93. Internationella ftnansieringsbolaget (IFC) IFCssyfte är att främja ekonomisk utveckling i genom att.understödjaprivata investeringar. Ökad betoning av de privata investeringamas rollför länders utveckling har lett till att IFCs verksamhet expanderat betydligt.En ny kapitalökning med 1 mrd US dollar till totalt 2,3 mrd US dollar beslöts ijuni 1991. Med en oförändrad svenskkapitalandel om kommer ett svenskt bidrag till kapitalhöjningen attuppgå till 12,6 milj. US dollar attinbetalas under . Jag beräknar således medelsbehovet för budgetåret1992/93 till 16 milj.kr. Regionala utvecklingsbanker Prop.1991/92:100 Budgetåret1991/92 479 200000 Bil. Afrikanska (AfDB) Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) Asiatiska (AsDB)Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) /Fondenför särskild verksamhet (IDB/FSO) Nordiskautvecklingsfonden (NDF) De regionala utvecklingsbankeraa i , Asienoch , och de till dessa banker knutna utvecklingsfonderaa, svararför en betydande del av utvecklingsfinansieringen i sina respektive regioner,och har kommit att spela en alltviktigare roll i utvecklingssamarbetet överhuvudtaget. Detta har tagitsig uttryck i en ökad utlåning och en mer aktiv roll vad gäller rådgivning till stöd för ekonomiska reformer i låntagarländeraa.Vidare kan man konstatera att den breddning av bankemas verksamhet somägt ram , vilken inneburit en ökad satsning inom sådana områden som fattigdomsbekämpning, miljö,kvinnan i utvecklingsprocessen,utbildning och hälsovård, har förstärkt bankemas karaktär avutvecklingsinstitutioner i förhållande till den mer traditionella rollen som finansieringsorgan. Därmed har derasverksamhet i hög grad kommit att ligga i linje med svenskabiståndspolitiska prioriteringar. deltar aktivt i det arbete som syftar tillatt ytterligare förstärka dessa bankers institutionella och operationellakapacitet. Detta sker framför allt genom den svenska representationen ibankemas styrelser och under de förhandlingar som förs i samband medkapitalhöjningar och påfyllnader av resurser i utvecklingsfondema. /90 avsattes 25 milj.kr. försvenskt finansiellt stöd till utvecklingsbankerna utöver det stöd som ges tillkapitalhöjningar och fondpåfyllnader i dessa institutioner. Av de fördetta ändamål avsatta medlen har 10 milj.kr. använts för upprättandet av en avBITS hanterad konsultfond i AfDB. Vidare harmedel under innevarande budgetår tagits i anspråk för finansiering av svensk expertis i AfDB och för bidrag av AfDB initierad studie av föratsättningaraa för ekonomiskintegration i södra . /93 förväntas ytterligare medel användas förkapacitetsförstärkningar i utvecklingsbankerna inkl. . Fyra allmänna kapitalökningar har genomförts iden Afrikanska utveck lingsbanken (AfDB) sedan den grandades 1963. Överenskommelsen om den senaste trädde i kraft ochinnebar att bankens kapital - ökades kraftigt. uppgår kapitalet tillca . Av dessa resurserhar ca inbetalats av medlemsländeraa, medan återstoden utgör garantiåtagan den. andel av bankens totala kapital är 1,. Erläggandet av andel av den fjärdekapitalökningen skedde i form av fem årsvisa inbetalningar budgetåren 1987/88 till1991/92, sammanlagt uppgående till 118 För ändamålet anslogs totah 75milj.kr., där Prop. 1991/92:100 differensenmellan anslagna och utbetalda medel har utgjorts av en säker- Bil. 4hetsmarginal för växelkursförändringar. De på detta sätt skapade reservationeraa,liksom de reservationer som härrör från under tidigare budgetår anvisade generella bidrag till AfDB, kommer iförsta hand att användas för åtgärder syftande till kapacitetsuppbyggnadi banken. För /93 föreligger inget medelsbehov under dennadelpost. Förhandlingaraaom en sjätte påfyllnad av resurser i den Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) slutfördes i febraari . Påfyllnaden, vilkenavses täcka fondens resursbehov 93, uppgår till3,. har åtagit sig att bidra med en andel om 4,av den totala påfyllnaden, vilketmotsvarar ett svenskt bidrag på 880,2milj.kr. Såsom redovisades i budgetpropositionenför /92 skall detta omfattande stöd till fondens verksamhet ses mot bakgrand av en från svensksida positiv bedömning av utlåningenskvalitet och allmänna inriktning. Sålunda utmynnade påfyll-nadsförhandlingaraa i en stark betoning avfattigdomsbekämpningens fundamentalabetydelse i fondens hela utlåningsverksamhet samt betydelsen av insatser i de sociala sektorema och påmiljöområdet. Speciell uppmärksamhetägnades också åt fondens roll vad gäller främjande av "goodgoveraance", dvs gott ledarskap och sund förvaltning, på alla samhällsnivåer. Det svenska bidraget till fondpåfyllnaden fördelas över tre årsbidrag,varav det första lämnades /92. För /93 ärårsbidraget 290,5 milj.kr. Mot bakgrand av att den slutliga fondpåfyllnaden blev mindre än vad som kundeföratses i budgetpropositionen /92, och att därmed anslagna medel översteg det slutliga svenska bidraget för det året, beräknarjag medelsbehovet för /93 till 270 milj.kr. Den tredje, och senaste, kapitalökningen iAsiatiska (AsDB), genomfördes under perioden 19831987.Bankens kapital uppgår till ca ,varav har inbetalatsav bankens medlemmar och återstoden utgör garantiåtaganden. Sverigesandel av bankens kapital var ursprangligen 0,, men denna andel sjönk senare till då inte deltog i denförsta kapitalökningen . I syfte att höja den svenskakapitalandelen till den ursprangliga nivånbeslöts om en särskild svensk kapitalökning på omkring 28milj. Avsättningar för den särskilda kapitalökningen gjordesbudgetåren 1983/84 och 1989/90 med 10,3 resp. 17,7milj. Utbetalningen av dessa medel beräknas kunna verkställas . Förhandlingar om en ny allmänkapitalökning i AsDB förväntaspåbörjas . Det är emellertid inte troligt att dessa kommer att varaavslutade att behov av medel under /93uppstår. Förhandlingama om en femte påfyllnad av resurseri den Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) påbörjadesunder och slutfördes i decem ber 1991. Påfyllnaden avsågs ursprangligen täcka fondens resursbehov för perioden 94, men då det underförhandlingaraas gång framkom att fondens tillgängliga medel var större än beräknat ändrades påfyllnadspe- ''" noden till att omfatta åren1992-95. Såsom angavs i budgetpropositionen Prop. 1991/92:100 för /92 har man i denförhandlingsprocess som förts inför Bil. 4 påfyllnaden överenskommit omriktlinjer för användning av fondmedlen som väl överensstämmer med svenskabiståndspolitiska prioriteringar. Fattigdomsbekämpning, miljöinsatser,främjande av kvinnans roll i utvecklingsprocessensamt befolkningsfrågor har därvid betonats som särskilt viktiga områden förfondens verksamhet. Mot denna bakgrand anser jag det vara motiverat atthöja den förhållandevis låga svenska andelen från 1,till . Med en totalpåfyllnadsvolym uppgående till kommer det svenskabidraget att uppgå till 477 milj.kr. Det förstaårsbidraget beräknas erläggas , för vilket ändamål 160 milj.kr.avsattes i budgetpropositionen för budgetåret1991/92. Då den slutliga påfyllnaden blev avsevärt mindre än vad som kundeföratses i början av förhandlingsprocessen kan delar av de för det förstaårsbidraget avsatta medlen användas för det andra årsbidraget. Jagberäknar därför att ett belopp om 90 milj.kr. behöver anvisas för budgetåret1992/93. De förhandlingar om en sjunde allmänkapitalökning i Interamerikanskautvecklingsbanken () som påbörjades kunde slutföras . Överenskommelse nåddes därmed om en ökningav bankens kapital till totalt . träffades enöverenskommelse om påfyllnad av resurser i fonden för särskild utlåning påmjukare villkor (FSO) uppgående till200 milj. US dollar. andel av kapitalhöjningen, är 0,, vilket motsvarar ca 43 milj. USdollar. Av denna summa skall 2,,eller ca 1,1 milj. US dollar, betalas in under fyraårsperioden 1990-93.De första två årsinbetalningama gjordes budgetåren 1990/91 och 1991/92. bidrag tin FSO uppgår tillnågot mindre än 8 milj.kr . Även detta bidrag erläggs iform av fyra årsvisa inbetalningar,varav den första skedde /91. Då IDB/FSO under senare tidvalt att senarelägga tidtabellen för utnyttjandet av de svenska bidragen har en mindre reservation under denna delpost kommit att byggas upp. Denna föratses emellertid tillstörsta delen tas i anspråk för inbetalningarunder innevarande budgetår. På grandval av tidigare gjorda åtaganden gentemot banken och fonden i samband medden sjätte kapitalökningen, och medhänsyn till ovan redovisade bidrag till den sjunde kapitalökningen beräknar jag medelsbehovet /93 under denna delpost till 11 milj. kr. Nordiska utvecklingsfonden (NDF) NDFär en samnordisk biståndsinstitution som påbörjade sin verksamhet 1988. Fondenger lån i samfinansiering med andra intemationella institutioner på förmånligavillkor till fattiga länder för högt prioriterade projekt som främjarekonomisk och social utveckling. Särskild vikt läggs vid projekt med positiva miljöeffekter. Projektenskall vara av nordiskt intresse. åtagande i fonden uppgår till ca 310milj. Den första inbetalningen om ca 62 milj.kr. till fonden gjordes budgetåret *" 1988/89. Medel har anvisats under delposten Andramultilaterala Prop. 1991/92:100 bidrag men ges från och med /93under egen delpost. 4 beräknar ett bidrag om 62 milj. kr. har låtit genomföra en utvärdering av NDF.Utvärderingen rekommenderar att fondens verksamhet fortsätter efter denfemåriga försöksperiodens utgång. avser att lägga fram förslag om NDFs fortsattaverksamhet vid 40:e session . Jag serpositivt på att verksamheten fortsätter och utvecklas. Budgetåret1991/92 272 000000 Budgetåret1992/93 282 000000 Världslivsmedelsprograraraet(WFP) 127 000000 Livsmedelshjälpskonventionen(FAC) 50 000000 Internationella katastroflagret för livsmedel (lEFR) ochutdragna flyktingsituationer (PRO) 105 000000 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) WFPhar en betydelsefull roll vid samordning av livsmedelsleveranser iinternationella hjälpprogram. fick drygt 50 miljoner människorlivsmedelsbistånd genom WFPs försorg. Ca 35 miljoner människor fick det i samband med utvecklingsprojekt och 8miljoner i anslutning till katastroföistånd. Av världens 17 miljoner flyktingarfick omkring 9 miljonerlivsmedelsbistånd från WFP. av det totala stödet går till de fattigasteu-ländema. verkar för att en ökad andel av världenssammanlagda livsmedelsbistånd skallgå genom WFP och för att WFP skall kunna spela en mer aktiv roll för attlindra verkningaraa av katastrofer av olika slag. Två tredjedelar av ordinarie bidrag till WFP är bundet tillupphandling av livsmedel i med exportproduktion eller i . Denövriga tredjedelen utgör ett stadgeenligt kontantbidrag till transportkostnader,administration och arbetskapital. Utöver det ordinarie bidraget kanaliserar även extraordinärtlivsmedelsbistånd till flyktingar och katastrofhjälp genom WFP. WFPs har förtvåårsperioderaa 1991-1992 respekfive för 1993-94 redovisat ett medelsbehov av 1 500 milj. US dollar för respektiveperiod. WFPsmottagariänder skall normalt svara för kostnader för lagring, transporter ochövrig utrastning i anslutning till projektverksamheten. Enligt WFPs regler fårdessa kostnader inte finansieras med reguljära bidrag. Om mottagarlandet intekan möta dessa kostnader måste WFP föriitasig på särskilda bidrag. har /83 anslagit medel tor dessa ändamål. De har huvudsakligenanvänts till inköp av transportmedel i en del av de fattigaste ländema. Jag föreslår ett totalt bidrag till WFP om 127 milj.kr., varav 121 som bidrag till WFPs ordinarie resurser förutvecklingsinsat- Prop. 1991/92:100 ser och22 milj. kr. som ett särskilt bidrag för lagring, transporter och övrig Bil. Konventionen for livsmedelshjälp (FAC) Inomramen konvention för livsmedelshjälp har medlemsländeraa åtagit sig att ge bidrag som sammanlagtmotsvarar spannmål . Konventionen är treårig. Detsvenska årsbidraget motsvarar vete. I enlighet med gällande FAC-regler, kan dessamedel användas för utvecklingsinsatser,katastrofhjälp eller flyktingbistånd, beroende på behoven . Det svenska bidraget är beräknat till 50 milj. krför /93 och föreslås liksom tidigare lämnas genom WFP. Beloppetinnefattar även frakt- och administrationskostnader. Internationella katastroflagret jor livsmedel (Reserve, lEFR) och långvariga flyktingprogram(Protracted Refugee Operations. Det Interaationella katastroflagretför livsmedel (lEFR) skapades för att snabbtoch effektivt kunna ge bistånd i samband med akuta katastrofsituationer. har bidragit till lagret, som administreras av WFP, alltsedandess tillkomst . lEFR-lagret används för att tillhandahålla livsmedeltill särskilt utsatta grapper. Vidare har en särskild fond (PRO) upprättats förlångvariga flyktingsituationer inom WFP:s reguljära program fr. o. m. . De bidrag som ges inom ramen för FAC, lEFR ochWFPs nya fond för långvariga flyktingsituationer kräver största möjligafinansiella flexibilitet för att möjliggöra den mest tids- ochkostnadseffektiva upphandlingen. Det svenska bidraget kan av detta skälanvändas för upphandling av livsmedel iu-länder med exportproduktion eller i . Det avgörande kriteriet skall vara kostnadseffektivitet.Sverige ger WFP ersättning även för fraktkostnader. Jag avser att särskilt följa utvecklingen av denverksamhet som avses finansieras från WFPs särskilda fond för långvarigaflyktingsituationer. Jag föreslår att 105 milj.kr. anslås för lEFR/PRO. Detsvenska bidraget motsvarar ca 50 000 tonspannmål och vegetabilisk olja. Jordbruksutveckling Prop.1991/92:100 Internationella jordbruksutvecklingsfonden () IFADerhåller sina finansiella resurser dels i form av påfyhnad till det reguljäraprogrammet, dels i form av frivilliga bidrag till särskilda program, t. ex. Afrikaprogrammet. Överenskommmelse omen tredje påfyllnad av fonden för nåddes i juni1989.