prop · GF0330 · 1991-12-31 00:00:00 — Detsamma gäller om sökanden inteskulle åberopa att det är till gagn för landet att svenskt medborgarskapbeviljas honom men invandrarverket finner denna bedömning ligga nära till handsoch ansökningen inte anses kunna bifallas på annan grund. femte stycket, som motsvarar det tidigare fjärde stycket, har.gjorts en ändringsom är en följd av att vissa naturalisationsärenden i fortsättningen skallprövas av regeringen. Regeln innebär att den myndighet som fattar naturalisationsbeslutetskall bestämma om naturalisationen skall omfatta även sökandens barn. Paragrafeninnehåller regler om överlämnande av ärenden från invandrar verket och till regeringen. Enligt första stycket får överlämnande ske av ärenden som avses i 6 § 47 (ansökan om naturalisation),8 § första stycket (ansökan om bibehållande Prop. 1991/92: 30 av svensktmedborgarskap) samt 9 § (ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap). Isamma stycke har i tre punkter angetts under vilka förutsättningar överlämnandefår ske. Punkterna 1-3 motsvarar vad som föreskrivs för utlänningsärendenas deli 7 kap. 11 § andra stycket 2-4 utlänningslagen. Beträffande den närmaremotiveringen till de olika punkterna hänvisas till vad som anförts ispecialmotiveringen till nyssnämnda lagrum samt i den allmänna motiveringen. Enligtandra stycket skall, när invandrarverket överlämnat ett ärende till regeringen,yttrande inhämtas i vissa fall. Det gäller ärenden somöverlämnats på grund av att det bedömts vara av särskild vikt för ledning avrättstillämpningen att prövningen sker av regeringen eller på grund av attsynnerliga skäl annars talar för regeringens prövning. Ett sådant ärende som nuavses får också av regeringen överlämnas till . Lagrummetsandra stycke behandlar de s.k. förklaringsärendena. Ansökan om förklaring attnågon är svensk medborgare skall göras hos . Paragrafeninnehåller regler om överklagande av beslut i medborgarskapsärende. Huvudregelnär enligt första stycket att invandrarverkets beslut får överklagas tillutlänningsnämnden. I andra stycket görs liksom tidigare undantag förlänsstyrelses och invandrarverkets beslut enligt 11 § i s.k. anmälningsärenden.Dessa beslut får överklagas till kammarrätt. Av den föreslagna avfattningenföljer att även beslut enligt 11 § i s.k. förklaringsärendenfår överklagas till kammarrätt. Eftersom förutsätts ha sittsäte i blir det i dessa fall alltid fråga om kammarrätten iStockholm. Beträffande överklagande av kammarrättens beslut tillregeringsrätten gäller reglerna i förvaltningsprocesslagen omprövningstillstånd. Iett nytt tredje stycket har beträffande hänvisats till bestämmelsernai 7 kap. 3 § andra stycket utlänningslagen. Paragrafenhar i övrigt föreslagits ändrad i redaktionella hänseenden. Ibestämmelsen har endast gjorts en följdändring. 6 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen 1. attgodkänna de riktlinjer för en ny handläggningsordning för utlän ningsärenden som jag har förordat, 2.att godkänna att enutlänningsnämnd med angivna uppgifter inrättas , 3.att anta förslaget till lag omändring i utlänningslagen (1989: 529), 4.att anta förslaget till lag omändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1990:79) pop- i99i/92:30 Kommitténsuppdrag har gått ut på att se över instansordningen i utlännings- ochmedborgarskapsärenden. gäller som regel i dessa ärenden attstatens invandrarverk meddelar beslut i första instans och att verkets beslutkan överklagas till regeringen. Ienlighet med direktiven har en utgångspunkt för översynen varit att regeringenom möjligt skall befrias från flertalet sådana ärenden. Denna utgångspunktskall ses mot bakgrund av att det har varit en uttalad strävan attavlasta regeringen löpande ärenden och på så sätt skapa ökat utrymme för meralångsiktigt reform- och planeringsarbete. Dengrupp av ärenden som framför allt har intresse i detta sammanhang äröverklaganden av sådana beslut som innebär att en utlänning, som har söktuppehållstillstånd i , skall avvisas eller utvisas. Denna ärendegruppär stor och tidskrävande. I förhållande till sin folkmängd får långtfler asylansökningar än något annat industrialiserat land i världen. Dessaärenden har ofta livsavgörande betydelse för enskilda människor. Denpraxis som tillämpas får i många hänseenden återverkningar för hela samhälletliksom för den bild av vårt land som skapas i omvärlden. Fråganom instansordningen har diskuterats i tidigare sammanhang för utlänningsärendenasdel. Den lösning som då närmast har stått i blickpunkten har varit att ettsärskilt besvärsorgan skulle ta över regeringens överprövningsuppgifter påområdet. Kommitténhar emellertid även undersökt en del andra tänkbara lösningar. Enav dessa skulle innebära en återgång till den ordning som tillämpades före år1976. Då kunde statens invandrarverks beslut i ett utlänningsärende i principinte överklagas, om en rådgivande nämnd hade ställt sig bakom verkets beslut.Kommittén anser emellertid att det inte skulle vara godtagbart att återgå tillett sådant system. .\yflera skäl finner kommittén vidare att det inte skulle vara lämpligt ochknappast ens praktiskt genomförbart att förlägga prövningen av utlänningsärendenai andra instans till domstol. Kommitténanser sig inte heller kunna förorda att den nuvarande besvärsprövningen hosregeringen skulle ersättas av ett tvåinstansförfa-rande inom invandrarverketsförvaltningsområde. Slutligen avvisar kommittén tanken på attarbetsmarknadsdepartementet som sådant skulle tilläggas viss beslutanderätt ide aktuella ärendena. Kommitténs förslag: enbesvärsnämnd Prop. Kommitténhar stannat för att frågan bör lösas genom att en särskild nämnd inrättas föröverprövningsuppgifter i utlännings- och medborgarskapsärenden. En sådanlösning har dock vissa principiella och praktiska aspekter som ter sig svåraatt överblicka fullt ut innan man har prövat den i praktiken. Kommittén anserdärför att den nya ordningen bör tillämpas på försök under förslagsvis tre åroch därefter utvärderas. bör få namnet . I nämnden bör ingå två ordförandeoch två ersättare för ordförande med juridisk utbildning och normaltdomarerfarenhet. Vidare bör i nämnden ingå minst tio lekmän. Nämndenbör vara beslutför med en ordförande och två lekmän. I enkla ärenden bör dockordföranden ensam kunna fatta beslut, och i ärenden av principiellt slag börnämnden kunna sammanträda i en utökad sammansättning. Underförsöksperioden bör nämnden ha administrativt samband medarbetsmarknadsdepartementet och i huvudsak överta den föredragande-ochkansliorganisation som finns inom departementets utlänningsenhet. Fördelningenav uppgifter mellan nämnden och regeringen Utlänningsnämndenbör i princip överta de överprövningsuppgifter enligt utlännings- ochmedborgarskapslagstiftningen som faller på regeringen. Denna ordningförutsätter att särskilt viktiga eller känsliga ärenden liksom nu överlämnastill regeringen, antingen direkt från invandrarverket eller också frånutlänningsnämnden. Kommittén föreslår regler om detta. Deföreslagna reglerna innebär att ett ärende kan lämnas över till regeringen, omdet bedöms ha betydelse för rikets säkerhet eller annars för allmän säkerheteller för rikets förhållande till främmande makt eller mellanfolkligorganisation, om det bedöms vara av särskild vikt för ledning av tillämpningenatt ärendet prövas av regeringen eller om synnerliga skäl annars talar förregeringens prövning. Påutlänningslagstiftningens område skall ett ärende också kunna lämnas över omdet på grund av familjeanknytning eller av annan liknande orsak har samband medett ärende som prövas av regeringen. I fall med sådant samband skall ärendenockså kunna överlämnas från invandrarverket till nämnden. Vidare skallregeringen kunna förbehålla sig prövningen av ett visst utlänningsärende elleren viss grupp av sådana ärenden. Utlänningsnämndensarbetsformer kommer i många avseenden att skilja sig från dem som tillämpas i , bl.a. mot bakgrund av att förvaltningslagen kommer att bli tillämplig på nämnden. Kommittén behandlar i ett särskilt avsnitt frågor som rör arbetsformerna hos nämn den. samarbetar med FNs flyktingkommis- Prop. 1991/92: 30 sariat. Tillskillnad från vad som gäller i fråga om handläggningen i skall enligt kommitténs mening muntlig handläggning i vissutsträckning förekomma hos nämnden. Beträffandearbetsformerna förordas ytterligare bl.a. viss specialisering för lekmannaledamöternasdel, för att lekmannainflytandet skall kunna göra sig gällande i önskvärdutsträckning. Dennya ordningen föreslås träda i kraft . LedamotenIngela har reserverat sig på två punkter. Dels bör enligtreservationen föredragningarna ske av annan personal än den som är anställd avarbetsmarknadsdepartementet. Dels sägs i reservationen att kommittén bordesjälvständigt prövat frågan om instansordningen när det gällerterroristärenden. Förteckning över remissinstanser som avgett pop- 91/92:30 yttrandeöver betänkandet (SOU 1990:79) " Justitiekanslern,, hovrätten för , kammarrätten i ,, statens invandrarverk, statskontoret, riksrevisionsverket.Landsorganisationen i , , SverigesAkademikers , Svenska röda korset. Svenska avdelningen av . , Svenska sektionen av AmnestyInternational, församlingsnämnd, Frikyrkoråd,Medborgarrättsrörelsen Friheten i , SlOS-Samarbetsorgan för invandrarorganisationeri , UNHCR (regionalkontoret för de nordiska länderna) och . Propositionen...................... '............................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... ... 1 Propositionens lagförslag....................................... ... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 1Inledning.......................................................... .. 10 2Bakgrund ...................................................... .. 11 3Allmän motivering ............................................. .. 13 3.1En fristående myndighet föröverprövning i utlänningsärenden 13 3.2Utlänningsnämndens uppgifter.......................... 18 3.4Nämndens arbetsformer.................................. .. 35 3.6Kostnader.................................................. : 42 , 4Upprättade lagförslag......................................... 42 6Hemställan....................................................... . 49 7Beslut.............................................................. . 49 BilagaI Sammanfattning av betänkandet (SOU 1990: 79) Bilaga 2 Förteckningöver remissinstanser som avgett yttrande överbetänkandet (SOU 1990:79) 53