prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBidrag till allmän sjukvård m.m. för /93 anvisa ettförslagsanslag på 3 . Specialistutbildning av läkare m.m. Prop. 6Reservafion* 3 407 280 Från anslagetbekostas olika utbildnings- och informationsinsatser som svararför. Dessa avser i huvudsak vidareutbildning av läkare tillspecialistkompetens, viss vidareutbildning av tandläkare, viss efteratbildningav läkare m.fl., kompletteringsutbildning för hälso- och sjukvårdspersonal medutländsk utbildning samt konferenser m.m. anför i sinanslagsframställning bl.a. följande. På grandval avbetänkandet (SOU 1987:53) Kompetensutvecklingen efter läkarexamen jämtehuvudbilaga (SOU 1987:54) Målbeskrivningar, har regeringen lagt fram förslag iproposition (1988/89:138) om riktlinjer för specialiseringstjänstgöring förläkare m.m. (1988/89:SoU9, rskr. Ett nytt utbildningssystem, som utgårfrån målbeskrivningar för respekfive specialitet, införs . har utarbetat specialitetsförteckning,målbeskrivning för allmäntjänstgöringen samt målbeskrivningar för olikaspecialiteter. Nuvarande utbildningssystemmed tidsbestämda utbildningsavsnitt ersätts av en målrelateradutbildning med stor flexibilitet och variation i uppläggningen. Antalet avlagdaexamina för läkare beräknas enligt universitets- och högskoleämbetet uppgå tillomkring 680 för /93. Härtill kommer ca 200 läkare med ufiändskaexamina. Läkaraasvidareutbildning inleds genom allmäntjänstgöringen (AT). Den avslutas med ettsammanhållet AT-prov . Provet utarbetas ochgenomförs av högskolemyndighetema. har därmed inte längre någotansvar för anordnandet av AT-proven. meddelar emellertid bevisom godkänd allmäntjänstgöring, legitimation och specialistkompetens förläkare. Socialstyrelsenhar medgivit att 990 allmäntjänstgöringsblock (AT-block) inrättats för år 1991.Diskussioner pågår om AT-blockens dimensionering för . Preliminärt beräknasav 850 AT-block , varav ca 100 block för attavhjälpa uppkommen köbildning. Den fortsatta vidareutbildningen(FV) har skett inom ett blocksystem. Ett blockförordnande för läkareunder vidareutbildning omfattar de tjänstgöringsavsnitt som behövs för attläkaren skall uppnå specialistkompetens. Hittillsvarande system med FV-blöckför specialistutbildningen avskaffas . I stället skall för varje läkare ettindividuellt tjänstgöringsprogram läggas upp med målbeskrivningen somutgångspunkt. Därvid skall anges såvältjänstgöringens utformning som kraven på Prop.1991/92:100 teoretisk utbildning för attmålbeskrivningen skall uppfyllas. tiska utbildningen kan bestå avbåde specialistkompetenskurser (SK-kurser) och annan teoretisk utbildning,såsom seminarier och studiebesök m.m. SK-kurseraa utgör dock en övervägandedel av den teoretiska utbildningen. Socialstyrelsensvarar för den övergripande planeringen och administrationen av SK-kurseraa.Kurseraa genomförs som uppdragsutbildning vid de högskolor där läkaratbildningbedrivs. Även om systemet med FV-block upphör vidövergången till det nya utbildningssystemet vid utgången av ,kommer merparten av de läkare som befinner sig under vidareutbildning att följadet tidigare utbildningssystemet medtidsbestämda tjänstgöringar och bestämda kurskrav under budgetåret1992/93. Enligt dessa vidareutbildningsbestämmelserkrävs för specialistkompetens, föratom praktisk läkartjänstgöring, attsex kurser genomgås. Socialstyrelsenanser att det för /93 bör anordnas ca 260specialistutbildningskurser för läkare om vardera med i genomsnitt 25deltagare i varje kurs. En kurs beräknas kosta i genomsnitt ca 77 646 kr.Socialstyrelsen beräknar kostnaden för 260 kurser fill . Förvidareutbildningen av läkare till specialistkompetens under /93beräknar för omkostnader . Universitetsadministrationen konuneratt debitera kostnaderaa för SK-kursema med administrationspålägg.Hittillsvarande regionala sekretariat upphör. Efter avdragför moms beräknas det sammanlagda behovet av medel för vidareutbildningen avläkare fill . Inom medelsramentill efteratbildningskurser för hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. föreslåsanordnande av utbildning inom området folkhälsoarbete med särskild inriktningpå epidemiologi till en kostnad av . Vidare behöver enligtsocialstyrelsen anordnas kurser för tandläkare inom vissa odontologiskaspecialiteter beträffande de inslag avmedicinska ämnen som förekommer. En sådan kurs till en kostnad av . bör anordnas under /93. Sammanlagt erfordras 770 000kr. Efter avdrag för moms beräknas medelsbehovet till739 . Socialstyrelsenhar tidigare anordnat efteratbildning i rättsmedicin inom medelsramen. Ansvaretför denna utbildning föreslås emellertid föras över till rättsmedicinalverketfr.o.m. Kurser i klinisk läkemedelsprövning skall ifortsättningen anordnas av läkemedelsverket. Kurs i tropikmedicin för läkareplaneras inte för /93, men avses anordnas under budgetåret1993/94. Kurser m.m. förhälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning syftar till att skapaföratsättningar för hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning attutöva olika vårdyrken i . För detta ändamål föreslås att 5 580 000 kr.ställs till förfogande. Efter avdrag för moms beräknas kostnaden uppgå till . Genom konferenseroch seminarier kan bidra till att sprida kunskaper ocherfarenheter, som styrelsen får tillfälle att följa utvecklingen inomvårdområdet. Verksamheten är ett betydelsefullt led i styrelsens tillsyn ochplanering. regionala enheter är viktiga verktyg för att föraut analyser av olyckor och tillbud inom hälso-och sjukvården till det praktiskaarbetet. Styrelsen beräknar medelsbehovet till . och föreslår att 1586 000 anvisas för detta ändamål, sedan avdrag för moms skett. 1991/92:100 Bil. 1992/93 Föredraganden (därav kostnader för ning med kunskapsprov) (20 315 000) Efterutbildningskurser för hälso- och sjukvårds- Kurser m.m. för hälso-och sjukvårdspersonal Ett nytt utbildningssystem förspecialistutbildningen av läkare införs . Även fr.o.m. år1992 skall emellertid anordna kurser för specialistkompetensför läkare. till sådana kurser och räknar med att bör kunna anordna sammanlagt ca 260 kurser under nästa budgetårför läkare, som genomgår utbildning fill specialistkompetens, inom ramen fördessa medel. harredovisat ett förslag om efteratbildningskurser för hälso- ochsjukvårdspersonal m.fl. Styrelsen föreslår att viss utbildning inomfolkhälsoarbetet och vissa kurser inom medicinska ämnen för specialistutbildningför tandläkare anordnas. Jag beräknar , inberäknat pris- ochlöneomräkning, för ändamålet enligt förslag. Jag har också idet föregående beräknat medel under anslaget till rättsmedicinalverket förefteratbildning i rättsmedicin i överensstämmelse med förslag. Hälso- ochsjukvårdspersonal med utländsk vårdutbildning bör ges möjlighet att utöva sittyrke i . Föratsättningen för detta är dock att erforderliga kurseranordnas för denna personal med inslag av kompetenshöjande åtgärder ochkunskapsprövning. Jag godtar förslag i denna del och beräknaranslagsposten för ändamålet till , inberäknat pris- ochlöneomräkning. Till konferenser m.m. beräknarjag . för budgetåret Prop.1991/92:100 1992/93. Jag har vid minmedelsberäkning räknat med vissa besparingar på sammanlagt . tillföljd av rationaliseringar av den verksamhet som bekostas från detta anslag. Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillSpecialistutbildning av läkare m.m. för /93 anvisa ettreservationsanslag på . Beredskapslagring ochutbildning m.m. för hälso- och sjukvård ikrig Chefen för försvarsdepartementethar tidigare denna dag anfört (bil. 5) att han avser att i febraari 1992föreslå regeringen att besluta att lägga fram en särskild försvarsproposition.I samband därmed kommer anslagsfrågor för den civila hälso- och sjukvården ikrig av totalförsvarskaraktär att tas upp till behandling. Jag föreslår attanslaget i avvaktan härpå förs upp med ett i förhållande fill medelsanvisningenför /92 (prop. 1990/91:102 bil 2, FÖU8, rskr. 285) oförändratbelopp av . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Beredskapslagring ochutbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krig för /93 beräknaett reservationsanslag på . Driftkostnader för beredskapslagring m.m. Med hänvisning till vad jag nyssanfört under föregående anslag E 15. Beredskapslagring och utbildning m.m. förhälso- och sjukvård i krig förordar jag att anslaget tas upp med ett oförändratbelopp av . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Driftkostnader för beredskapslagringm.m. för /93 beräkna ett förslagsanslag på . 1991/92 Anslag 47 500 000 1992/93 Förslag 106 883 000 I propositionen 1990/91:175 omvissa folkhälsofrågor har regeringen föreslagit att godkänna att ettfolkhälsoinstitut inrättas , vilket har bifallit(SoU23, rskr. I tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1991/92 (prop. 1991/92:25) har regeringen vidare föreslagit att tidpunkten förfolkhälsoinstitutets inrättande senareläggs fill , men attvissa viktiga folkhälsoinsatser skall kunna påbörjas redan under budgetåret1991/92. Folkhälsoinstitutetshuvuduppgift skall vara att på nationell nivå bedriva hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande arbete av sektorsövergripande karaktär. Arbetet avses skegenom och i nära samarbete med kommuner, landsting, andra statliga myndigheter,företag och frivilliga organisationer m.fl. I propositionen1990/91:175 föreslogs en successiv uppbyggnad av institutet. För budgetåret1991/92 beräknades ett anslag på 47,5 milj.kr. För /93 beräknaderegeringen en ökning av anslagsmedlen med 85,8 milj.kr., bl.a. genom attöverföra anslagsmedel från , narkotikaupplysning (CAN). Riksdagenunderströk bl.a. att folkrörelsemas inflytande i CAN bör bibehållas och attSystembolaget även i fortsättningen bör producera riskinformation. /92 har i statsbudgeten funnits ett särskilt anslag för bidragfill hälsoupplysning, m.m. Anslaget uppgår för nämnda budgetår till drygt 7milj.kr. Regeringen har efter förslag från beslutat omfördelningen av under anslaget tillgängliga medel. Folkrörelseraaerhåller statsbidrag inom området dels i form av centralt organisationsstöd,dels som projektmedel till alkohol- och drogförebyggande verksamhet. /92 utgår bidrag till organisationeraas insatser inom alkohol-och drogområdet med drygt 63 milj.kr. Medlen har fördelats av ,och statsbidrag tillvissa nykterhetsorganisationer m.fl. Folkhälsoinstitutetplaneras att överta det tvärsektoriella folkhälsoarbetet i form av samverkanoch samordning i förhållande till andra myndigheter som i vissa fallutförs av . Även vissa andra uppgifter planeras att överförasfrån till . Mot denna bakgrand föreslogs iden s.k. kompletteringspropositionen (prop. 1990/91:150) för budgetåret1991/92, att myndighetsanslag skulle minskas med 10 milj.kr.fr.o.m. Dessa medel föreslogs i stället tillförasfolkhälsoinstitutet. biföll regeringens förslag (SoU25, rskr. Föredragandens överväganden Prop.1991/92:100 6 Enorganisationskomnutté för har fillkallats för att utföra det förberedande arbete somkrävs (dir. 1991:77 och filläggsdir. Jag föreslår iöverensstämmelse med tilläggsdirektiven för organisationskommittén förfolkhälsoinstitutet att en större del av den planerade verksamheten än vad somursprangligen var tänkt påbörjas redan vid starttidpunkten, eftersom dennasenarelagts . Jag föreslår vidare att verksamheten skall startasuccessivt och att fiill verksamhet skall vara uppnådd . Folkrörelseroch frivilliga organisafioner har en vikfig uppgift att fylla i detförebyggande arbetet. Deras insatser utgör viktiga komplement till det arbetemyndigheteraa bedriver. Jag föreslår att vissa medel fill bidrag, som tidigarehar disponerats av för alkohol- och drogförebyggande arbete, ifortsättningen beräknas under anslaget för . Bidrag fillhälsoupplysning m.m. har som nämnts tidigare fördelats av regeringen efterförslag från . Jag föreslår att även medel för bidrag tillorganisationer, som arbetar med hälsoupplysning, i fortsättningen beräknasunder anslaget till . Jag avser att föreslå regeringenatt folkhälsoinsfitutet skall bemyndigas att besluta om hur dessa medel omtillsammans drygt 43 milj.kr. och vissa andra organisationerfår organisationsstöd för sin centrala verksamhet. Jag beräknar fördetta ändamål 17,8 milj.kr. för /93. Medlen bör fördelas till vissa nykterhetsorganisa-fioner m.fl. Jagberäknar häratöver . som bidrag till nykterhetsrörelsenslandsförbund. bör vidare enligt min meningfå disponera särskilda projekt- och utvecklingsmedel till organisafioneraa ochövriga intressenter som bedriver drogförebyggande verksamhet inomprioriterade områden. För ändamålet beräknar jag 19 milj.kr. Det bör ocksåfinnas föratsättningar för att organisationeraas insatser inom området ytterligarekan förstärkas inom ramen för de medel som institutet i övrigt kommer attförfoga över. Organisationskommitténhar i uppdrag att överlägga med CAN om en lämplig samordning av CANs ochfolkhälsoinstitutets verksamheter. Enligt en preliminär överenskonunelse mellanCAN och organisationskommittén skall som ett första led i samordningen avverksamhetema från CAN överta uppgifteraa att följadrogutvecklingen och att utarbeta vetenskapliga översikter. I enlighet härmedbör 3 milj.kr. föras över till detta anslag från anslaget H 1. Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning, CAN. Jag har vid medelsberäkningen tagithänsyn härtill och även till att 10 inilj.kr. skall filiföras anslag för tvärsektorielltfolkhälsoarbete från myndighetsanslag enligt riksdagensbeslut. Jag beräknar anslaget för nästabudgetår till . Hemställan Prop.1991/92:100 Jag hemställer att regeringen föreslår att till för budgetaret1992/93 anvisa ett reservationsanslag på . Särskilt statsbidrag för viss vårdgaranti 1991/92 Anslag 250 000 000 1992/93 Förslag 250 000 000 Från anslagetutgår särskilt statsbidrag för viss vårdgaranti till huvudmännen för hälso-och sjukvården enligt en överenskommelse medLandstingsförbundet om statligt bidrag för införande av en vårdgaranfi fr.o.m.år 1992. Förslag härom har godtagits av (prop. 1990/91:150 bil. 1:3,SoU25, rskr. Överenskommelsen har kompletterats . Människor skall inte behöva väntamer än den tid, som behövs för en effektiv planering av vården, på operationersom kan ge dem möjlighet att leva ett fullvärdigt och självständigt liv. Företrädare förstaten och har med anledning härav träffat en överenskommelse om statligt bidragför införande av en vårdgaranti . rekommenderat sjukvårdshuvudmännen att införa en sådan vårdgarantifr.o.m. för vissa operationer och andra medicinska insatser. Enligt överenskommelsen skall den patient somomfattas av vårdgarantin bli behandlad från det att patientenhar satts upp på vårdplaneringslista. Om patienten inte skulle kurma blibehandlad på den egna kliniken, skall patienten erbjudas vårdvid annan klinik inom sjukvårdsområdet, hos annan sjukvårdshuvudman eller hosprivat vårdgivare. Vidare anges i överenskommelsen att vårdgarantin skall gällaför ett fiotal typer av behandlingar. Dessa fastställs av Landstingsförbundet- efter samråd med landstingen - och staten gemensamt. Representanterför staten och har träffat enöverenskommelse om komplettering av överenskommelsen, varigenom bl.a. harpreciserats att följande behandlingar/insatser omfattas av vårdgarantin,nämligen utredning och behandling av kranskärlssjukdom, total ledplastik ihöft- och knäled, operation av gråstarr, operation av gallstenssjukdom, operationav ljumskbråck, operation av godartad prostataförstoring, kirargisk behandlingav urininkontinens hos kvinnor, kirargisk behandling av prolaps (framfall) samtutprovning av hörapparat. Parteraa enades också om att socialstyrelsensallmänna råd skall vara vägledande för bedömningen av vilka patienter somomfattas av vårdgarantin. Regeringen har den 21 november1991 godkänt kompletteringen för Prop.1991/92:100 Vårdgarantin ärett viktigt medel att utjämna väntetideraa i landet för vissa angelägnaoperationer och behandlingar. Den ger ett incitament för sjukvårdshuvudmännenatt bättre tillgodose kravet enligt hälso- och sjukvårdslagen på att insatserför en god hälsa och en vård på lika villkor skall erbjudas befolkningen i sinhelhet. Ett ytterligare syfte med vårdgarantisystemet är naturligtvis attförbättra utnyttjandet av befintlig kapacitet inom hälso- och sjukvården. Partema äröverens om att effektema av vårdgarantin måste följas upp vad gällerproduktion, väntetider, indikationer och konsekvenser för andra patientgrapperm.m. Detta arbete bedrivs gemensamt av ochLandstingsförbundet. Statligt bidragskall enligt överenskommelsen lämnas engångsvis med sammanlagt 500 milj.kr. förår 1992 till berörda sjukvårdshuvudmän. Härigenom underlättas införandet avvårdgarantisystemet. Bidraget fördelas mellan sjukvårdshuvudmännen efterantalet invånare . skall betala ut destatliga bidragen kvartalsvis. erfordras 250 milj.kr. Jag räknar därför med detta medelsbehovför /93 under reservationsanslaget. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Särskilt statsbidrag för viss vårdgaranti för /93 anvisa ettreservationsanslag på . Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik Nyttanslag (förslag) 11 408 OOO' ' Medelhar tidigare anvisats under anslaget A 2. Regeringenbeslutade att inrätta en beredning med uppgift att utvärderasåväl ny som befintlig medicinsk metodik. Utvärderingen skulle beaktamedicinska, psyko-sociala, etiska och ekonomiska aspekter. Verksamhetenbedömdes bli av värde ur generell samhällsekonomisk synpunkt då de metoder somtillämpas inom hälso- och sjukvården har stor betydelse även för andrasamhällssektorer bl.a. ur ekonomisk aspekt. Statens beredningför utvärdering av medicinsk metodik (SBU) leds av en styrelse med nioledamöter med mandattid. Till beredningen är också en referensgrappknuten vars experter utses . består av sex personer.Däratöver anlitas ett stort antal experter för olika projektuppdrag. SBUs roll och arbetsuppgifter Prop.1991/92:100 Ett rationellt utnyttjande avbefintliga resurser föratsätter att nya metoder som introduceras har bedömtsmed hänsyn till deras samlade nytta, risker och ekonomiska konsekvenser och attföråldrade metoder sorteras bort. SBU har till uppgift att göra sådanabedömningar inom hälso- och sjukvården. Verksamhetenbedrivs huvudsakligen i projektform med anlitande av exteraa experter. Arbetetsyftar till att utforma kunskapsöversikter och synteser över befintligtvetenskapligt underlag som belyser de samlade medicinska, ekonomiska, socialaoch etiska konsekvenseraa av olika metoder. Arbetet bygger på att kunskapersamlas in både på nationell och intemationell nivå. Ett viktigt inslag iverksamheten är att sprida information om uppnådda resultat. Projektendokumenteras i form av rapporter, som ges bred spridning. Resultaten spridsockså genom artiklar i facktidskrifter och genom konferenser. Bland deprojekt som avslutats kan nämnas Preoperativa ratiner och Metoder förbehandling av ont i ryggen. När det gäller Preoperativa ratiner rekommenderadeSBU att preoperativ utredning inte skall företas annat än på särskildindikation. Härigenom ökar säkerheten för patienteraa och kvaliteten i vården. SBU beräknade att en minskad preoperativutredning enligt förslaget skulle leda till direkta ekonomiska kostnadsbesparingari intervallet 100-200 inilj.kr. Vid en uppföljning efter rapportensutgivning konstaterades besparingar om 40-60 milj.kr. Ifråga om projektet om ryggbesvär visade SBU på en modell för omhändertagande avpatienter som skulle kunna innebära förbättringar för patienterna och samtidigtsamhällsekonomiska besparingar i storleksordningen . per år.Utvärdering av projektet pågår. Utvärderingen av SBUs verksamhet En utvärdering av SBUs verksamhetsom gjordes på uppdrag av regeringen överlämnades i november 1990.Utredningsmannen fann att utvärdering av medicinsk metodik är en verksamhet medbetydande utvecklingspotential, som bör betraktas som ett av flera strategiskastyrmedel för den svenska hälso- och sjukvården. Utredaren fannatt de rapporter som publicerats höll en god intemationell standard och varframställda på ett lättillgängligt sätt. När det gäller SBUs verksamhetsområdehade förslag väckts om en breddning att även omfatta bl.a. socialtjänsten.Utredningsmannen avrådde emellertid från detta och rekommenderade att SBUkoncentrerar sig på det medicinska fältetdär det kommer attfinnas ett omfattande behov av vetenskapligt grandade utvärderingar. Utredaren fannvidare att metoderna för spridning av resultaten bör utvecklas och attimplementeringen bör intensifieras. Han rekommenderade vidare att utnyttjandetav intemationella utredningsresultat utvecklas. I fråga om organisation ocharbetsformer ansåg utredaren att SBU bör Prop.1991/92:100 ha en neutral ställning ochorganiseras som en fristående myndighet under socialdepartementet.Samordning eller integrering med någon annan organisation bedömdes inteändamålsenlig, bl.a. för att undvika risken för misstankar om att någon enskildorganisations särintresse skulle kunna påverka slutsatseraa i gjordautvärderingar. Utredaren fann vidare attSBU inte bör åläggas sådana myndighetsuppgifter som innebär direktivrättöver eller rätt att utkräva ansvar av annan organisation eller enskild person. Resursutnyttjandet inom hälso-ochsjukvården bestäms till stor del aveffektiviteten i tillämpade metoder för prevention, diagnostik, behandling ochrehabilitering av sjukdomar, skador och handikapp. Den medicintekniska utvecklingen går mycket snabbt medresultatet att nya möjligheter till behandling ständigt ser dagensljus. De möjligheter som nya metoder medför måste vägasmot andra alternativ och mot resurstillgång samt bedömas ur sociala ochetiska aspekter. Nya metoder kan också medföra nya lösningar och möjlighetertill relativt stora förändringar i sättet att organisera och bedriva vård. Den moderaa teknologiska utvecklingen går mot metodersom tillåter behandling utanför den traditionella vården. Enkontinuerlig bevakning och värdering av dessa metoder ur medicinska ochekonomiska synvinklar är en föratsättningför att snabbt tillvarata metoder som medför både humanitära ochsamhällsekonomiska fördelar. Ett rationelltutnyttjande av givna resurser för sjukvård och hälsovård föratsätter vidare enmetodik för utsortering av föråldrade metoder när nya tillkommer. Utvärdering av medicinska metoder syftar tillatt ge ett samlat underlag för val avmetod med hänsyn till nytta och säkerhet för patienteraa samttill ekonomiska och sociala konsekvenser. Denverksamhet som SBU nu bedrivit har utfallit mycket väl.Detta visar bl.a. den genomförda utvärderingen. Uppföljning av resultat frånpresenterade projekt visar också på konkreta kostnadsbesparingar. Självfalletär ett ekonomiskt utbyte av största betydelse, men inte mindre viktigt är attmetoder används som är effektiva och fördelaktiga ur medicinska, sociala ochetiska aspekter. Det positiva utfalletbedöms till stor del vara ettresultat av den fristående ställningen som SBU har, vilket bl.a.möjligör att experter kan engageras oberoende av organisatorisk tillhörighet.Vidare är den oberoende ställningen av värde när det gäller att få genomslag avuppnådda resultat. Jag delar således utredarens slutsats att SBU inte börsamordnas eller integreras med någon annan organisation. Eftersom verksamhetennu har fått en stabil form ser jag det som naturligt att den organiseras som enfristående myndighet. Verksamheten har finansierats under anslaget A2. Utredningar m.m. Någon utvidgning av verksamhetsområdet är för närvarandeinte aktuell. Liksom bör SBU koncentrera sina insatser till detmedicinska fältet och konsolidera sin verksamhet. För att få ännu 10Riksdagen 1991/92. bättre effekt av uppnådda resultatbör implementeringsarbetet utvecklas Prop.1991/92:100 Jag föreslår att SBUblir en myndighet under socialdeparte- Bil.6 Jagberäknar anslaget för nästa budgetår till . Jag hemställer att regeringenföreslår 1.att godkänna att av medicinskmetodik ombildas till en fristående myndighet med de uppgifter som jagtidigare har angett,