prop · GF0329 · 1991-12-31 00:00:00 — a. ifrågavarande varors eller tjänstersbeskaffenhet och egenskaper, förekomsten av hinder för marknadsinträde,konsumentpreferenser, väsentliga skillnader i företagens marknadsandelarmellan angränsande områden och befydande prisskillnader. Berörda marknader består av relevanta produktmarknadereller individuella produktgrupper inom den gemensamma marknaden eller enmedlemsstat eller inom nägon annan relevant geografisk marknad, a) om tvä eller flera av parterna (inklusiveföretag tillhörande samma grupp enligt definitionen i avsnitt 3) är verksamma inom samma pro duktmarknad eller individuella produktgrupp och om koncentratio nen kommer att medföra att de tillsammans får en marknadsandel på eller mer. Det är här fråga om horisontella samband; b) om nägon av parterna (inklusive företagtillhörande samma grupp en ligt definitionen i avsnitt 3) är verksam inom en produktmarknad som utgör ett tidigare eller senare led i förhällande till en produktmarknad eller individuell produktgrupp inom vilken en annan part är verksam och nägon av parternas marknadsandelar är eller mer, oav sett om det föreligger ett leverantörs/kundförhållande mellan de be rörda parterna. Det är här fräga om vertikala samband. Beskrivning av de berörda relevanta produktmarknadema 5.1Beskriv varjeberörd relevant produktmarknad och förklara varför varorna och/ellertjänsterna pä dessa marknader på grund av sina egenskaper, priser ochtilltänkta användning ingår (och varför andra varor eller tjänster inteingår). 5.2Ange deindividuella produktgrupper som använder internt för marknadsföringsändamäloch som ingår i varje relevant produktmarknad som beskrivs under punkt 5.1 ovan. Uppgifter om berörda marknader För vart och ett av skallbeträffande varje berörd relevant produktmarknad och, om de skiljer sighärifrån, varje individuell produktgrupp a)för gemenskapeni dess helhet, b)individuellt förvarje medlemsstat där parterna (inklusive företag tillhörande samma gruppenligt definitionen i avsnitt 3) är verksamma, c)och, om deskiljer sig härifrän, för varje relevant geografisk marknad, följande uppgifter lämnas: 237 5.3 en uppskattning av marknadens värde samt iförekommande fall Prop. 1991/92:29 av dess volym (t.ex. antalet expedierade eller levererade Bilaga 1 enheter)'. Svaren kan illustreras med statistik från andra källor, om sådan finns tillgänglig. Ta även med en prognos över efterfrä-geutvecklingeninom de berörda marknaderna, 5.4omsättningenför var och en av de grupper som parterna tillhör (enligt definitionen iavsnitt 3), 5.5den beräknademarknadsandelen för var och en av de grupper som parterna tillhör, 5.6den beräknademarknadsandelen (utttyckt som värde och eventuellt som volym) för allakonkurrenter som har av ifrågavarande geografisk marknad. Angedessa företags namn, adress och telefonnummer, 5.7en jämförelsemellan de priser som tas ut av de grupper som parterna tillhör i varjemedlemsstat och en liknande jämförelse beträffande dessa prisnivåer mellangemenskapen och dess viktigaste handelspartners {t. ex. , ochEFTA-länderna), 5.8det beräknadevärdet (och eventuellt volymen) av importen till den relevanta geografiskamarknaden, med uppgift om ursprungsland, 5.9den andel avdenna import som härrör från de grupper som parterna tillhör, 5.10en uppskattningav i vilken omfattning denna import är föremål för tariffära eller icke-tariffära handelshinder. Om någon av parterna (inklusive företag som tillhör sammagrupp som anges i avsnitt 3) har en marknadsandel på eller mer på enproduktmarknad eller inom en individuell produktgrupp, utan att det föreliggerhorisontella eller vertikala samband, lämna följande uppgifter: 5.11en beskrivningav varje relevant produktmarknad och en förklaring till varför varornaoch/eller tjänsterna på dessa marknader på grund av sina egenskaper, priser ochsin tilltänkta användning ingår (och varför andra inte ingår), 5.12en förteckningöver de individuella produktgrupper som används internt av för marknadsföringsändamäloch som ingår i varje relevant produktmarknad som beskrivs, 5.13en uppskattningav marknadens värde och marknadsandelen under det senaste räkenskapsåret förvarje grupp som parterna tillhör i fräga om varje berörd relevantproduktmarknad och, om de skiljer sig härifrån, varje individuell produktgrupp a)för gemenskapeni dess helhet, b)individuelltför varje medlemsstat där de grupper som parterna tillhör är verksamma. ' En marknads värde och volym skall vara ett uttryck förproduktionen minus export plusimport pä ifrågavarande geografiska marknad. c)och, om de skiljer sig härifrän, för varje relevant geografisk Prop.1991/92:29 marknad. Ialla svar på frågorna i avsnitt 5 skall anmälaren ange vad uppskattningarnaeller antagandena baseras på. Allmännaförhållanden på berörda marknader Följandeuppgifter skall lämnas beträffande de berörda relevanta produktmarknadernaoch, om de skiljer sig härifrån, de berörda individuella produktgrupperna. 6.1Har det skett något betydande inträdepå dessa marknader inom gemenskapen (eller en längreperiod om detta är motiverat)? Om svaret är 'ja', lämna uppgifter om de företagsom har inträtt pä marknaden och beräkna deras nuvarande marknadsandelar. 6.2Finns det enligt anmälarensuppfattning företag (inklusive sådana som endast är verksamma pämarknader utanför gemenskapen) som skulle kunna inträda på gemenskapensmarknader? Om svaret är 'ja', lämna upplysningar om dessa potentiellakonkurrenter. 6.3Hur stor är enligt anmälarensuppfattning sannolikheten för inträde på dessa marknader i betydande omfattningunder ? FAKTORERAV BETYDELSE FÖR INTRÄDE PÅ MARKNADEN 6.4 Beskrivde olika faktorer som i det aktuella fallet är av betydelse för inträde på de berörda marknaderna, såväl geografiska marknader som produktmarknader. Beakta därvid i förekommande fall följande aspekter. - Detotala kostnaderna för marknadsinträde (kapital, säljfrämjande åtgärder, reklam, nödvändiga distributionssystem, service mm.) i en omfattning motsvarande en betydande, konkurrenskraftig konkur rent och ange en sådan konkurrents marknadsandel. -1vilken omfattning påverkas marknadsinträde av att det krävs rege-ringstillständeller att vissa normer/standarder måste uppfyllas? Är marknadsinträde beroendeav några rättsliga kontroller eller andra regleringar? - Ivilken omfattning påverkas marknadsinträde av tillgången pä råva ror? -1vilken omfattning påverkas marknadsinträde av avtalstiden för kontrakt mellanett företag och dess leverantörer och/eller kunder? - Angebetydelsen av patent- och knowhowlicenser samt andra rättig- 239 heterpä dessa marknader. 6.5 Angekaraktären och omfattningen av vertikal integration för var och en av parterna. 6.6 Vilkenroll spelar forskning och utveckling för ett företags förmåga att på lång sikt konkurrera på den relevanta marknaden? Beskriv karak tären av den forskning och utveckling som utförs pä berörda markna der av de företag som deltar i koncentrationen. Beakta därvid i före kommande fall följande aspekter. -Forsknings-och utvecklingsinsatsen' på dessa marknader samt de berörda parternas andel avdenna forsknings- och utvecklingsinsats. -Dentekniska utvecklingen på dessa marknader (inklusive utveckling av produkteroch/eller tjänster, produktionsmetoder, distributionssystem mm.) under enlämplig tidsperiod. - Viktiga innovationer som har gjorts på dessamarknader under ifrågavarande period och de företag som har svarat för dessainnovationer. - Innovationscykeln på dessa marknader och varparterna befinner sig i denna innovationscykel. - Beskriv i vilken omfattning de berörda parterna ärlicensgivare eller licenstagare när det gäller patent- och knowhowlicenser samtandra rättigheter pä berörda marknader. 6.7 Redogörför de befintliga distributions- och servicesystemen pä de be rörda marknaderna. Beakta därvid i förekommande fall följande aspekter. -Demest utbredda distributionssystemen pä marknaden och dessas befydelse. I vilkenomfattning svarar tredje man och/eller företag tillhörande samma grupp somparterna enligt avsnitt 3 för distributionen? -Demest utbredda servicenäten (t. ex. för underhåll och reparationer) och derasbetydelse för dessa marknader. I vilken omfattning svarar tredje man oeh/ellerföretag tillhörande samma grupp som parterna enligt avsnitt 3 för sådanservice? 6.8 Angeanmälarnas fem största leverantörer (namn, adress och kon taktperson) och deras individuella andel av anmälarnas inköp. ' Med forsknings- och utvecklingsinsals avses forsknings-och urvecklingskostnadernas andel avföretagets omsättning. 6.9Ange anmälarnasfem största kunder (namn, adress och kontaktper- Prop. 1991/92:29 son) ochderas individuella andel av anmälarnas försäljning. 6.10Redogör förutbuds- och efterfrägestrukturen på berörda marknader. Denna redogörelse skallbidra till att öka kommissionens förståelse för de konkurrensvillkor undervilka parterna verkar. Beakta därvid i förekommande fall följande aspekter. -Marknadernasutvecklingsfaser, t. ex. introduktion, tillväxt, mognad och avtagande. Ivilken av dessa faser anser anmälaren att de berörda produkterna befinner sig? -Utbudsstrukturen.Ange de olika kategorier som finns pä utbudssidan och beskriv den 'typiskaleverantören' inom varje kategori. -Efterfrägestrukturen.Ange de olika grupper som finns pä efterfrå-gesidan och beskriv den 'typiskakunden' inom varje grupp. -Spelaroffentliga myndigheter, statliga verk eller statsägda företag eller liknandeorgan en betydande roll för utbud eller efterfrågan? Lämna närmare upplysningarom sådana fall. -Den totalakapaciteten inom gemenskapen som helhet . Vilkenandel av denna kapacitet har parterna svarat för och hur storthar deras kapacitetsutnyttjande varit? 6.11I vilkenomfattning finns det samarbetsavtal (horisontella och/eller vertikala) pä deberörda marknaderna? 6.12Redogör för deviktigaste samarbetsavtal som parterna har ingått på de berörda marknaderna, t.ex. licensavtal, avtal om forskning och utveckling, specialisering,distribution, längtidsleveranser och informationsutbyte. 6.13 Ange namn och adress pä de viktigastebranschorganisationerna pä de berörda marknaderna. 6.14 Beskriv världsmarknaden för den planeradekoncentrationen och ange parternas ställning på denna marknad. AVSNITT 7 Allmänna frågor 7.1Beskriv hur denplanerade koncentrationen väntas påverka avnämarintressena i mellanliggande ochslutliga distributionsled samt det tekniska framåtskridandet. 7.2Om kommissionenkonstaterar att den anmälda transaktionen inte ut- 241 16 1991/92. gören koncentration enligt artikel 3 i förordning nr 4064/89/EEG, be- Prop.1991/92:29 gärNi då att anmälan behandlas som en ansökan enligt artikel 2 eller Bilaga 1 enanmälan enligt artikel 4 i förordning nr 17, som en ansökan enligt ariikel 12 eller en anmälan enligt artikel 14 i förordning nr1017/68/EEG, som en ansökan enligt artikel 12 i förordning nr4056/86/EEG eller som en ansökan enligt artikel 3.2 eller artikel 5 iförordning nr3975/87/EE'G? Anmälanskall avslutas med följande försäkran, som skall undertecknas av eller för allaanmälarna. Undertecknadeförsäkrar härmed att de uppgifter som har lämnats i denna anmälan ossveterligen är korrekta, att alla uppskattningar är angivna som sädana och ärgjorda på grundval av faktaunderlaget samt att alla omdömen har uttalats i godtro. Undertecknadehar tagit del av bestämmelserna i artikel 14.1 b i förordning nr 4064/89/EEG. BERÄKNING AV KREDIT- OCH ANDRA FINANSINSTITUTS OMSÄTTNING (Artikel 5.3 a) Följande exempel (en planerad sammanslagning mellan bank B) ges för att belysa hur man beräknar kredit- och andrafinansinstituts omsättning. Prop.1991/92:29 Bilaga 1 (i milj. ecu) -varav till kreditinstitut inom EG (10 000) -varav till kreditinstitut i en (och samma) (5 000) -varav till gemenskapsinvånare (30 000) (2 000) -vara till invånare i en (och samma) (15 000) I stället för omsättning skall följande siffror användas: Bank A Den totala omsättningen i hela världen ersätts meden tiondel av de totala tillgångarna: 10 000 vilket tillsammans blir mer än 5000 milj. ecu Omsättning inom gemenskapen som helhet ersättsför varje bank med en tiondel av de totala tillgångarna multiplicerad medförhållandet mellan utlåning till kreditinstitut och kunder inom gemenskapenoch den totala summan av utlåning till kreditinstitut och kunder. Detta beräknas på följande sätt: en tiondelav de totala tillgångarna: vilket förvarje bank multipliceras med utlåningtill kreditinstitut och kunder 500 2 000 2 500 10 000 30 000 40 000 'Begreppeninslilut respeklwe förelag används i följande vägledningar under förutsättningatt de definieras närmare i varje särskilt fall. den totalasumman av utlåning till kreditinstitut och kunder 20 000 60 000 80 000 Prop.1991/92:29 Bilaga 1 Bank A: 10 000 multiplicerat med (40 000:80 000) = 5000 Bank B: 600 multiplicerat med ( 2 500: 5 000) = 300 vilket blir mer än 250 milj. ecu för varje bank. Den totala omsättningen i en (och samma) medlemsstat X Bank A Bank B ersätts med en tiondel av de totala tillgångarna: 10 000 600 vilket förvarje bank multipliceras med förhällandet mellan utlåning till kreditinstitutoch kunder i en och samma medlemsstat X och den totala summan av utlåning till kreditinstitut och kunder. Bank A Bank B 5 000 15 000 20 000 Detta beräknas på följande sätt: utlåning tillkreditinstitut och kunder i en (och samma) medlemsstat X den totala summan av utlåning till Bank A: 10 000 multiplicerat med (20 000:80 000) = 2500 Bank B: 600 multiplicerat med ( 1 000: 5000) = 120 Resultatet blir att av omsättningen inom gemenskapensom helhet för bank A och40% av motsvarande omsättning för bank B uppnås i en (och samma)medlemsstat X. a)den totalaomsättningen i hela världen för bank A och bank B tillsammans överstiger 5000milj. b)omsättningeninom gemenskapen som helhet för var och en av bankerna överstiger 250milj. c)mindre än tvätredjedelar av var och en av bankernas omsättning inom gemenskapen som helhetuppnås i en (och samma) medlemsstat, skulle den planerade sammanslagningen omfattas avförordningen. BERÄKNING AV FÖRSÄKRINGSBOLAGS OMSÄTTNING (Artikel 5.3 a) Följande exempel (en planerad koncentration mellanförsäkringsbolag A och försäkringsbolag B) ges för att belysa hur man beräknarförsäkringsbolags omsättning. Prop.1991/92:29 Bilaga 1 (i milj. ecu) Tecknade bruttopremier -varav bruttopremier erhälllna från gemenskapsinvånare - varav bruttopremier erhållna från invånare i en (och samma) medlemsstat X Andra intäkter (4 500) (3 600) Den totala omsättningen i hela världen ersätts med värdet av tecknade bruttopremier i helavärlden, vilket uppgår till totalt 5 300 milj. ecu. Omsättning inom gemenskapen som helhet ersätts för vart och ett av försäkringsbolagen med värdetav bruttopremier tecknade av gemenskapsinvånare. Detta belopp överstiger 250milj. ecu för vart och ett av försäkringsbolagen. Omsättning i en (och samma) medlemsstat X ersätts för försäkringsbolag med värdet av bruttopremiertecknade av invånare i en (och samma) medlemsstat X. 80%av försäkringsbolag bruttopremieintäkter kommer frän gemenskapsinvånare imedlemsstat X,medan avförsäkringsbolag bruttopremieintäkter kommer från gemenskapsinvånare i sammamedlemsstat X. a)den totalaomsättningen i hela världen för försäkringsbolagen A och B, ersatt med värdetav tecknade bruttopremier i hela världen, överstiger 5000milj. b)värdet avbruttopremier tecknade av gemenskapsinvänare överstiger 250 milj. ecu för vartoch ett av försäkringsbolagen, men c)mer än två tredjedelarav vart och ett av försäkringsbolagens bruttopremieintäkter frängemenskapsinvånare kommer frän en (och samma) medlemsstat X, skulle den planerade koncentrationen inte omfattas avförordningen. BERÄKNINGAV GEMENSAMMA FÖRETAGS OMSÄTTNING A. BILDANDEAV ETT GEMENSAMT FÖRETAG (Artikel 3.2) Om tvä (eller flera) företag bildar ett gemensamt företagsom utgör en koncentration, är det de deltagande företagens omsättning somräknas. ETT BEFINTLIGT GEMENSAMT FÖRETAG (Artikel 5.5) Följande exempel belyser hur man beräknar omsättningen närdet finns ett gemensamt företag C mellan två företag A och B som deltar i enkoncentration. 1991/92:29 Bilaga 1 (i milj. ecu) - varav inom gemenskapen - varav i medlemsstat Y (8 000) (4 000) (1 500) (900) (i milj. ecu) Föräljningsintäkter i hela vadden - varav från transaktioner med företag A - varav från transaktioner med företag B (20) (10) Omsättning frän transaktioner med andra företag - varav inom gemenskapen - varav i medlemsstat Y (60) (50) Behandling av det gemensamma Töretaget a)Företag gemensamt (enligt artikel 3.3 och 4) av dei koncentrationendeltagande företagen A och B, oavsett om andra företag är delägare i företag C. b)Företag C ärinte medtaget i As och Bs resultaträkningar. c)Omsättningenfrån Cs transaktioner med A och B skall inte medräknas. d) Omsättningen från Cs transaktioner med andra företagskall fördelas lika mellan företagen A och B, oavsett dessas individuella aktieinnehav i C. e) som har bildats av något av de deltagande företa gen och ett annat företag skall inte medräknas (såvida det inte redan har konsoliderats). a) Företag totala omsättning i hela världen skallberäknas på följande sätt: 10 000 milj. ecu plus av Cs omsättning i helavärlden frän transaktioner med andra företag än A och B (35 milj. ecu), vilketger summan 10035 milj. ecu. Företag totala omsättning i hela världen skall beräknaspå följande Bilaga 1 sätt: 2000milj. ecu plus av Cs omsättning i helavärlden frän transaktioner med andra företag än A och B (35 milj. ecu), vilketger summan 2035 milj. ecu. b)Den totalaomsättningen i hela världen för de deltagande företagen är 12070 milj. ecu. c)Företag i medlemsstat Y uppgår till 4025 milj. ecu (inberäknat av Csomsättning i denna medlemsstat) och dess omsättning inom gemenskapen som helhettill 8030milj. ecu (inkl. av Cs omsättning inom gemenskapen). Företag omsättning i medlemsstat Y uppgår till 925milj. ecu (inberäknat av Cs omsättning i denna medlemsstat) och dessomsättning inom gemenskapen som helhet till 1530 milj. ecu (inkl. av Cs omsättninginom gemenskapen). a)den totalaomsättningen i hela världen för företagen A och B överstiger 5000milj. b)omsättningeninom gemenskapen för vart och ett av de företag som deltar i koncentrationenöverstiger 250milj. c)vart och ett avde deltagande företagen uppnår mindre än tvä tredjedelar (företag A ochföretag B ) av sin omsättning inom gemenskapen i en (och samma)medlemsstat Y, skulle den planerade koncentrationen omfattas avförordningen. (Artikel 1) Följande exempel belyser tillämpningen av tvätredjedelsregelnpå företag (en planerad koncentration mellan företagen A och B). (i milj. ecu) Försäljningsintäkter i hela världen - varav inom gemenskapen - varav i medlemsstat X (8 000) (6 000) (400) (200) EXEMPEL 2a Prop. (i milj. ecu) Försäljningsintäkter i hela världen - varav inom gemenskapen - varav i medlemsstat X (2 400) (2 100) (400) (300) samma siffror som i exempel 2 a, men företag B uppnår en omsättningpå 300 milj. ecu i medlemsstat Y. Omsättningen inom gemenskapen som helhet uppgår för företag A till 8000milj. ecu och för företag 400milj. Omsättningen i en (och samma) medlemsstat X uppgår för företag A (6 000 milj. ecu) fill av dessomsättning inom gemenskapen och för företag B (200 milj. ecu) till av dessomsättning inom gemenskapen. I detta fall skulle, trots att företag A uppnår mer än tvåtredjedelar av sin omsättning inom gemenskapen i medlemsstat X, den planerade koncentrationenomfattas av förordningen eftersom företag B uppnår mindre än två tredjedelar avsin omsättning inom gemenskapen i medlemsstat X. Omsättningen inom gemenskapen sorn helhet uppgår för företag A till 2400milj. ecu och för företag 400milj. Omsättningen i en (och samma) medlemsstat X uppgår för företag A till 2100 milj. ecu (dvs. 87,avdess omsättning inom gemenskapen) och för företag B till 300 milj. ecu (dvs.75% av dess omsättning inom gemenskapen). I detta fall uppnår vart och ett av de deltagandeföretagen mer än tvä tredjedelar av sin omsättning inom gemenskapen i en (ochsamma) medlemsstat X. Denplanerade koncentrationen skulle därför inteomfat-tas av förordningen. I detta fall skulle inte tvätredjedelsregeln gällaeftersom företagen A och B uppnår mer än tvä tredjedelar av sin omsättning inomgemenskapen i olika medlemsstater X ochY. Den planerade koncentrationen skulle därför om- Prop. 1991/92:29 fattas av förordningen. BIL4GA2 Helgdagar ir 1990 1991/92:29 Bilaga 1 D«geii efter nyindajeo; Lii>(fredigea: FrilicUd<(CD: M«j(hd>{'. Vapciutille«iodKU(a 1943: Ormngeiiuui'B D>y: Alla själan dag: ' BadcD-Wurtlcmbcrg,, Hetsen, Nordrikein-Waitfftlen, RheinltDd-Pfalz, Surlaod. * SudenAugiburg (). , helgdag i kommuner lEiod övervägande kaiolak befolkning. Prop.1991/92:29 Bilaga 1 Kommissionens förordning (EEG) Nr4261/88 /9229 av ''8 i om de klagomål, ansökningar och förhör som avses i rådets förordning (EEG) nr 3975/87 som fastställer proceduren för tillämpning av konkurrensregler på KOMMISSIONENSFÖRORDNING (EEG) NR av den 16december 1988 om de klagomål, ansökningar och förhör som avses i rådetsförordning (EEG) nr 3975/87 som fastställer proceduren för tillämpning avkonkurrensreglerna på företag inom luftfartssektorn Prop.1991/92:29 Bilaga 1 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNAFÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiskaekonomiska gemenskapen, medbeaktande av rådets förordning (EEG) nr 3975/87 av somfastställer proceduren för tillämpning av konkurrensreglerna på företag inomluftfartssektorn', särskilt artikel 19 i denna, medbeaktande av den rådgivande kommitténs för kartell- och mono-polfrägor påluftfartens område yttrande, och med beaktande av följande: Enligtartikel 19 i förordning (EEG) nr 3975/87 har kommissionen befogenhet attutfärda tillämpningsföreskrifter med avseende på form, innehåll och detaljer iövrigt för klagomål enligt artikel 3.1, ansökningar enligt artiklarna 3.2 och5 samt sådana förhör som anges i artikel 16.1 och 16.2 i nämnda förordning. Klagomålenligt artikel 3.1 i förordning (EEG) nr 3975/87 kan göra det lättare förkommissionen att vidta åtgärder mot överträdelser pä 'EGTnrL.374, 31.12.1987, s.l. luftfartsområdetav artiklarna 85 och 86 i . Proceduren för inlämnande av klagomålbör därför göras så enkel som möjligt. Det bör föreskrivas att klagomål skallinges skriftligen i ett exemplar, medan det överlämnas ät klaganden att bestämmaom klagomålets form, innehåll och detaljer i övrigt. Ansökningarenligt artiklarna 3.2 och 5 i förordning (EEG) nr 3975/87 kan få betydelsefullarättsliga konsekvenser för varje företag som är part i en överenskommelse, ettbeslut eller ett samordnat förfarande. Företagen bör därför ha rätt att varför sig lämna in sådana ansökningar till kommissionen. A andra sidan är detnödvändigt att ett företag, som utnyttjar denna rätt, underrättar övrigaföretag som är parter i överenskommelsen, beslutet eller det samordnadeförfarandet om detta så att de kan skydda sina intressen. Detåligger företagen och företagssammanslutningar att underrätta kommissionen omde omständigheter på vilka de grundar sina ansökningar enligt artiklarna 3.2och 5 i förordning (EEG) nr 3975/87. Det börföreskrivas att ansökningar skall inges pä fastställda formulär sä attbehöriga myndigheters prövning av dem förenklas och påskyndas, vilket är ialla berörda parters intresse. I deflesta fall kommer kommissionen redan under den procedur för förhör som angesi artikel 16.1 och 16.2 i rådets förordning (EEG) nr 3975/87 att stå i närakontakt med de delaktiga företagen eller företagssammanslutningar. Dessa kommersåledes att ha tillfälle att yttra sig över de invändningar som framförs motdem. Enligt artikel 16.1 och 16.2 i förordning (EEG) nr3975/87 och rried beaktande av rätten till försvar skall berörda företag ochföretagssammanslutningar vid procedurens avslutning ha rätt att yttra sigöver samtliga de invändningar mot dem som kommissionen avser att Vagga tillgrund för sina beslut. Förutom de företag eller företagssammanslutningar som ärparter i proceduren kan även andra fysiska eller juridiska personer ha intre:>seav att bli hörda.