prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — I arbetsgruppens uppdrag ingår bl.a. att följa upp deforskningsprojekt som fått ekonomisktstöd från den tidigare delegationen (C 1984:A) för forskning om den offentliga sektorn. En fråga som skall ägnassärskild uppmärksamhet är hurforskningsresultaten skall göras mer tillgängliga för dem som är verksammainom olika samhällsområden. Avsikten är att en avrapportering i dessa delar skall göras under /93.Under våren 1992 kommer pågående projekt att ses över. Deinternationella frågorna har fått ökad betydelse. Vid ett förväntadeikraftträdande den kommer långtgående krav att ställas inte bara på statliga myndigheter utanockså på kommuner och landsting. Det gäller tillämpning av EG-rätten på en radområden, t.ex. i fråga om offentligupphandling. Även när det gäller konsumentskydd och ungdomsfrågor ställer avtalet nya krav på . Dessakrav kommer att gå ännu längre dendag som blir medlem i EG, alltså eventuellt den . En fråga som i detta sammanhang böruppmärksammas gäller tjänstemännens kompetens i Europafrågor. närmande till EG innebär också att analyser behöver göras avEG-lagstiftningens effekter för den kommunala sektorn. I samband medutarbetandet av den nya kommunallagen gjordes bedömningen att en EG-integration inte påverkar de inre arbetsformernai kommunerna och landstingen. EG:s betydelse för den kommunala självstyrelsenoch demokratin bör belysas. På det kommunala området deltar isamarbete inom och mellan de nordiska länderna. En europeisk konvention finns om de grundläggandeprinciperna för kom munal självstyrelse. Konventionenbör utgöra en viktig grund för diskus sionen om den kommunala självstyrelsens roll i ett internationellt perspek tiv. Mellan , , Norgeoch finns en särskild överens kommelse om kommunalt samarbete övernordiska riksgränser. har också godkänt en europeiskramkonvention för att främja samarbetet över riksgränserna mellan lokala ochregionala samhällsorgan. Enarbetsgrupp(C1991:D)hartillsattsinomcivildepartementetomkom-Prop. 1991/92:100 munalt samarbete överriksgränser. Gruppen skall bl.a. göra en kartläggning Bil. 14 av pågående ochplanerat samarbete. Arbetsgruppen skall vidare överväga om det finns behov av förändringar i olika reglereller om andra åtgärder bör vidtasför att underlätta det gränskommunala samarbetet. Avsikten är atl en avrapportering i dessa delar skall göras /93. Arbetsgruppenbör också ha till uppgift attbehandla mer aktiva insatser i det gränskommunala samarbetet införEG-integrationen. Inom har en konvention utarbetats ominvandrarnas deltagande i offentligverksamhet på lokal nivå. Den berör bl.a. frågan om den kommunala rösträtten. Frågan bereds medinriktning på att skall ratificera konventionen . 1990/91 Utgift 59064115 1991/92Anslag 61 193000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 36243000 1991/92:100 Bil. 1991/92 Beräknad mervärdesskatt 1992/93 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Kostnader för statsrådsbilar Revisionskontoret särkoslnader (35436000)' (-4 700000) 'Omräknat enligt regleringsbrev . Civildepartementetsverksamhetsområde har förändrats under hösten 1991.Enligt regeringens beslut har sålunda vissa frågor rörande statsförvaltningen som handlagts icivildepartementet förts över tillstatskontoret, och . Beslutet häromhar tagit sig uttryck i ändringar av myndigheternas instruktioner (se SFS1991:1389-1391). Ändringarna har trätt i kraft . har bemyndigat regeringen attomdisponera anvisade anslagsmedelför /92 mellan samt statskontoret,och (prop. 1991/92:25 bil. 12, FiU7, rskr. I avvaktan på beslut medanledning av bemyndigande har regeringen medgett myndigheternatäckning av vissa merutgifter somföranleds av myndigheternas nya uppgifter. Genom förordningen (1991:1468) omändring i departementsförordningen (1982:1177) har fr.o.m. den tillförts ärenden om allmänna samlingslokaler fråndet tidigare bostadsdepartementet.Samtidigt har ärenden om den offentliga sektorn i allmänhet och vissa frågor om statsförvaltningen förts över till verksamhetsområde. Vidarehar ärenden om polisväsendet förts tilljustitiedepartementet, ärenden om bl.a. näringsfrihet och pris- och konkurrensförhållanden förts tillnäringsdepartementets verksamhetsområdesamt ärenden om jämställdhet mellan kvinnor och män tillkulturdepartementets verksamhetsområde. Regeringen har därvid, med stöd avriksdagens bemyndigande (prop. 1991/92: 100 bil. 2, FiU20, rskr. 132) att vid organisatoriska förändringarinom som hängersamman med ändrad fördelning av ärenden mellan departementen kunna disponera om anvisade anslag tilldepartement och utredningar, meddelat ändradebestämmelser om dispositionen av förevarande anslag /92. Vid den sålunda ändrade Prop. 1991/92:100medelsdispositionen har även beaktats att vissa uppgifter förts från civil- Bil. 14 departementet till de tre i det föregående angivna myndigheterna. Medhänvisning till sammanställningen beräknarjag anslagsbehovet för nästa budgetår till . Medelsbehovethar beräknats med utgångspunkt i den nya organisationen. Jag hemställeratt regeringen föreslår att tillCivildepartementet för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91Utgift 28 865187 Reservation' 5 627 865 1991/92Anslag 39235000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 18 950000 Som jag anförde vid min anmälan av anslagetCivildepartementet har under innevarande budgetår skett vissa förändringarbeträffande verksamhetsområde och regeringen har med stödav bemyndigande omfördelat anvisade anslagsmedel mellan berördadepartement. I enlighet med propositionen Forskning om offentlig sektor (prop. 1991/92:16, FiU 4, rskr. 14) förs 7,5milj.kr. (inkl. mervärdesskatt) för forskning om offentlig sektor /93 till det under åttonde huvudtiteln uppförda anslagetSamhällsvetenskapliga fakulteterna m.m.Med utgångspunkt i detta och med hänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten förordar jag atttrettonde huvudtitelns utredningsanslaguppgår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m.m. för /93 anvisa ett reservationsanslag på . Länsstyrelserna m.m. pp- 1991/92: lOO Länsstyrelserna har viktigauppgifter inom tre huvudområden. skall se tillatt de nationella målen inom ett stort antal verksamhetsområden fårgenomslag inom länet. skall noga följa länets tillstånd och behov och inom deramar som anges av de nationellamålen främja länets utveckling. Länsstyrelsenskall också verka för att statlig, och landstingskommunal verksamhet samordnas och anpassas efterde övergripande miljö- ochregionalpolitiska målen och till kravet på en långsiktig, god hushållningmed naturresurserna. skall även i övrigt svara för eneffektiv statlig förvaltning på regional nivå, i den mån intenågon annan statlig myndighet har ansvaret för särskilda förvaltningsuppgifter. Länsstyrelsernas verksamhet spänner över mångasektorer. svarar bl.a. för frågor om regionalautvecklingsinsatser, näringslivsutveckling,kommunikationer, utbildning, lantbruk, rennäring, fiske, livsmedelskontrolloch djurskydd, miljö- och kulturmiljövård, planväsende och hushållning med naturresurserna, social omvårdnad,civil beredskap och fredsräddningstjänstsamt polisverksamhet. Även utanför dessa sektorer svarar länsstyrelserna för åtskilliga statligaförvaltningsuppgifter på regional nivå. Den I juli 1991genomfördes en länsförvaltningsreform (prop. 1988/89:154,BoU 1989/90:4 och 9, rskr. Mot bakgrund av den tidigare riksdagsbehandlingen av frågan anser jag detlämpligt att här lämna en redogörelseför länsstyrelsernas nämndorganisation. Enligt riksdagsbeslutet är det viktigt med ett starktförtroendemannainflytande i . Ett sätt att åstadkomma detta är att vid sidan av styrelseinrätta nämnder med uppgift att avgöra frågor inom berördaansvarsområden. Enligtlänsstyrelseinstruktionen (1990:1510) som gäller fr.o.m den 1 juli 1991finns denna möjlighet. I organisationsutvecklingsarbetet i länen harfrågan om att inrätta nämnderdiskuterats ingående. Flertalet länsstyrelser har beslutat att inte inrätta nämnder.De beslutade ändringarna i jordförvärvslagstiftningen har haft stor betydelse för dessa ställningstaganden. Deelva länsstyrelser som beslutat inrätta en nämnd har dock gjort detinom lantbruks/landsbygdsområdet. 1 övrigthar diskussionerna präglats av en vilja att åstadkomma en stärkt och samlad förtroendemannamedverkan ilänsstyrelsens arbete genom enkoncentration av dessa uppgifter till styrelse. Länsstyrelserna strävardärför efter att på olika sätt utveckla arbetet i styrelsen. Utvecklingen inom olika verksamhetsområden Ävenom en stor organisationsförändring för länsstyrelserna har genomförts, aktualiseras ständigtfrågor om förändringar i länsstyrelsernas arbetsuppgifter. Den avgörande frågannär sådana förändringar prövas bör 2 varahur de påverkar länsstyrelsernas grundläggande uppgift att se till att de Prop. 1991 /92:100 nationellamålen inom olika politikområden får genomslag i alla delar av Bil. Vidare måste ekonomiska effektivitetskrav tillmätas stor vikt. Jagtar i det följande upp några områden där förändringar nu är aktuella. föreslog i betänkandet (SOU1991:59) Konkurrens för ökad välfärd att länsstyrelserna skulle få ettregionalt ansvar för vissa närmareangivna uppgifter på konkurrensområdet. Jag förordar i denna sak att länsstyrelserna fr.o.m budgetåret1992/93 ges ett självständigt ansvarför marknadsbevakningen i länen och att konkurrensfrågorna samordnas med andranärliggande uppgifter hos länsstyrelserna. bör länsstyrelsernas priskontorsverksamhet upphöra.Jag har i mina överväganden samrått med chefen för . En fråga med anknytning till länsstyrelsernas arbete på konkurrensområdet gäller deras uppgifter med den yrkesmässigatrafiken. Med anledning av proposition 1987/88: 50 bil. I om trafikpolitikeninför beslöt riksdagenvåren 1988 om avreglering av taxi (, rskr. Enligt transportrådetsrapport (1991:1) Avreglering avtaxitrafiken bör bl.a. länsstyrelserna m.fl.skärpa sin fortlöpande tillsyn av taxiverksamheten. Chefen för kommunikationsdepartementethar (prop. 1991/92:100, bil.7) efter samråd med mig instämt idessa bedömningar. Ett annat område som bör ges en ökad tyngd inomlänsstyrelserna är den socialafunktionen. 1 regeringsförklaringen markeras tydligt att staten måste ha det yttersta ansvaret för att alla medborgareges en grundläggande trygghet. Dengrundläggande principen blir att skilja på offentlig kontroll och finansiering å ena sidan och en fri produktion medenskilda, kooperativa och offentiigaproducenter å den andra. En sådan fri produktion på den lokala nivån kommer att ställa ökade krav på tillsyn ochuppföljning av att statsmakternas intentioner på det sociala områdetefterlevs. Enligt min mening ärlänsstyrelsen väl skickad att vara en opartisk instans för denna uppgift. För att ge länsstyrelserna ökat utrymme för de mergenerella tillsyns- och uppföljningsuppgifterna,kommer möjligheterna att i ökad utsträckning delegera individärenden tillkommunerna att prövas. Jag har i denna fråga samrått med chefen försocialdepartementet. Vissa av arbetsuppgifter har liteneller ingen koppling till kärnuppgiftenatt se till att de nationella målen får genomslag i alla delar av landet ochatt rapportera om förhållanden i länet till den centrala nivån. De är inte heller underkastade behovet av avvägningmellan olika nationella, regionalaoch lokala intressen. I sådana fall bör främst praktiska och ekonomiska skälavgöra om verksamheten skall ske inom eller i annan organisatorisk form. Det kan t.ex. gällalänsstyrelsens roll i fråga om att föra olika slag av register. Regeringen har i proposition 1991/92:51 om en nysmåföretagspolitik bl.a. anmält attpatent- och registreringsverket bör utses till huvudman och ges etttotalt ansvar för verksamheten med registrering av handelsbolag och ekonomiska föreningar. ansvar förverksamheten kommer därmed attupphöra. Förändringen påverkar dock inte länsstyrelsernas anslagsbehov för verksamheten under budgetåret1992/93. Verksamheteninom länsstyrelsernas bil- och körkortsregister kommer att 27 ses över isamband med beredningen av förslaget om ett Prop. 1991/92:100 nyttvägtrafikverk. Förslag på området har lämnats i betänkandena (SOU Bil. 141991:14) om den regionala bil- och körkortsadministrationen och (SOU 1991:79)Körkort 2000. Även förslag från den tillkallade utredningen om beskattningen av dieseldrivna fordonkan påverka länsstyrelsernas verksamhet på området. I proposition 1990/91:150 bil. II: 12, s. 110 (FiU 37, rskr. 390) anmäldes att en systematisk genomgång av länsstyrelsernas omfattande verksamhetmed olika förvaltningsärenden borde göras. En sådan har inletts. Syftet är att slopa onödiga regler och att föra överviss verksamhet till andra myndigheter om detta kan ge bättre service och minskade kostnader.Samtidigt sker översynen medbeaktande av de krav som ställs i konvention till skydd för de mänskliga friheterna på domstolsprövning av enskildas"civila rättigheter och skyldigheter". Även rätten tillenskilt ägande och hänsynen till närings- och yrkesfriheten är vägledande iarbetet. Länsstyrelseorganisationenkännetecknas av en bred kompetens inom vitt skilda sakområden. av förvaltningsanslaget tilllänsstyrelserna används för att täcka kostnader för personal. Av de totalapersonalresurserna används för internadministrativtarbete. Förändringar ochtyngdpunktsförskjutningar i länsstyrelsernas arbetsuppgifter sker ständigt. Arbetssätt skall förändras och arbetsuppgifterförsvinner som nya kommer till. Länsstyrelserna har de två senastebudgetåren tillförts särskilda anslagsmedel bl.a. för att främja kompetensutvecklingeninom organisationen. Vidare har länsstyrelserna, från , tillförts medel som iöverenskommelse mellan arbetsmarknadensparter avsatts för kompetensutvecklande åtgärder. Även i anslaget till länsstyrelserna för /93 harutrymme beräknats för kompetenshöjande åtgärder. Den särskilda rapport som länsstyrelserna skalllämna till regeringen skall omfatta en samlad redovisningav hur de medel har använts somtilldelats för kompetensutveckling och utbildning isamband med länsförvalthingsreformen. /92 har 280 milj.kr. beräknats för att täcka länsstyrelsernaslokalkostnader. Det motsvarar av länsstyrelsernas samladeförvaltningsanslag. beslut om riktlinjer för den statligalokalförsörjningen (prop. 1990/91:150, FiU30, rskr. 386) innebär att myndigheternas ansvar och befogenheter i fråga om lokalförsörjningen successivt kommer att vidgas och att de ges möjligheter attbesluta om sin egen lokalförsörjning. Myndig heterna kommer således att övertabyggnadsstyrelsens nuvarande uppgift att svara för lokalförsörjningen. Förändringen innebär att myndighetens 28 helhetsansvar för verksamheten också innefattar ett krav på attlokalförsörj- Prop. 1991/92:100 ningsfrågorna hanteras på etteffektivt och ekonomiskt sätt. Mittförslag: läggs ned i och med utgången av . LONär en särskild s.k. stabsmyndighet på länsstyrelseområdet. lämnar främst administrativt stöd tilllänsstyrelserna och har också vissa samordnande uppgifter. Vidare kan utföra och medverka i utredningar m.m.på regeringens uppdrag. är lokaliserad till oeh har 17 anställda. Chef för myndigheten är en överdirektör. Styrelsen består av högst niopersoner, överdirektören medräknad. 1 budgetpropositionen 1991 (prop. 1990/91:100 bil.15, s. 51) konstaterades att behovetav en särskild myndighet av LON:s karaktär kan förväntas minska beroende på organisationsförändringar pålänsstyrelseområdet. Vidare angavsatt LON:s roll och verksamhet borde övervägas i anslutning till den då pågående översynen av stabsmyndigheternasverksamhet. Utredningen omstabsmyndigheternas verksamhet har i betänkandet (SOU 1991:40 och 41) Marknadsanpassade service- och stabsfunktioner ny organisation av stödet till myndigheter och regeringskansli lämnat förslag ombl.a. LONläggs ned vid utgången av /92. Förslaget attlägga ned får stöd av en del remissinstanser under vissa förutsättningar.Flera av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget om är dock kritiska till utredningens överväganden och förslag. Man anseratt analysen är bristfällig och attden inte kan läggas till grund förett beslut. Chefenför har , bl.a. med anledning av förslagen från utredningen om stabsmyndigheternasverksamhet, behandlat frågan omorganisationen av stödet till och myndigheterna. Honkonstaterade då bl.a. att utredningsförslaget inte ger ett tillräckligtunderlag för ett ställningstagande i frågan. Denorganisationsförändring som genomförts på länsstyrelseområdet och den utveckling i övrigt som pågår där innebärdock att behovet av LON:s insatser har förändrats.Förändringen är enligt min mening så påtaglig att Prop. 1991/92: 100 frågan om LON:s fortsatta verksamhet börprövas . När det gäller länsstyrelsernas behov av ensärskild servicemyndighet vill jag anföra följande. Omfattningen av länsstyrelsernas behov av attköpa tjänster av olika servicekaraktäravgörs bäst av länsstyrelserna själva. Enligt min mening erbjuder bl.a. ,arbetsgivarverket och statskontoret ett gott utbud av sådana tjänster. Vidarekan länsstyrelserna genom inbördes samarbeteoch genom samarbete med andra statliga och kommunala organ inom respektive länfinna former för att effektivt ordna sin administration. Jag är väl medveten om att gör goda insatsernär det gäller service på fleraområden, t.ex. det ekonomiadministrativa. En så liten myndighet som blir dock mycket sårbar genom att kompetensenpå varje område bärs upp av några fånyckelpersoner. Förutsättningarna att upprätthålla och vidareutvecklafackkompetensen är större inom de nämnda myndigheterna. Mot detta kan visserligen ställas kravetpå specifik länsstyrelsekompetens.Även sådan kompetens bör dock kunna erbjudas av dessa om länsstyrelserna uppträder som tydliga beställare.Sammanfattningsvis gör jag denbedömningen att länsstyrelsernas behov av gemensam service kan tillgodosesäven utan . Jag går över till frågan om regeringens och regeringskanslietsbehov av stöd från en särskildstabsmyndighet på länsstyrelseområdet. Länsstyrelserna är regionala statliga myndighetersom är direkt underställda regeringen. Deras verksamhet berör de flestadepartement och åtskilliga centralaverk. Man kan uttrycka det så att svarar för "ägarfunktionen" förlänsstyrelserna, medan övriga departement i olika grad har en "beställarfunktion". Enmera mål- och resultatorienterad styrning av länsstyrelserna ställer därförsärskilda krav på samverkan inom regeringskansliet.Jag har också erfarit att länsstyrelserna önskar en bättre samordning av länsstyrelsefrågor inomregeringskansliet och att de vill föra en tätare dialog meddepartementen i frågor om bl.a. mål och resultat. Min slutsats är att regeringen behöver ettförstärkt stöd när det gäller länsstyrelsefrågortill följd av länsstyrelsereformenoch de nya styrformerna med bl.a. en ny budgetprocess. Uppgifterna är dock avett helt annat slag än de som utförsav . De bör enligt min mening utföras inom . Jagvill i detta sammanhang erinra om att det inom har tillsatts en utvecklingsgrupp för länsstyrelsefrågor. Vid min anmälan av anslaget A 1.Civildepartementet har jag beräknat vissa ökade resurser för departementetsarbete med länsstyrelsefrågor. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört finner jagdet motiverat att avveckla . En lämplig tidpunkt är vid utgången /92. Det ankommer påregeringen att fatta de beslut som behövs i anslutning tillavvecklingen. Hemställan Prop.1991 /92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna att länsstyrelsernasorganisationsnämnd () läggs nedden30juni 1992. 1990/91 Utgift 1530634000 1991/92Anslag 1648 394000 1991/92Anslag exkl. mervärdesskatt1616 155000 1992/93 Förslag 1680320000 'D 1. Regeringen har utfärdat en nylänsstyrelseinstruktion (1990:1510, ändrad senast 1991:830). Den ansluter till beslut om reformeringen av denregionala statliga förvaltningen (prop. 1988/89:154, BoU 1989/90:4 och 9, rskr.89) och trädde i kraft den . Länsstyrelsernabegär att förvaltningsanslaget skall undantas från tillämpningen av regeringens rationaliseringskrav.Länsstyrelserna anför att det blir allt svårare att tillgodose besparingskravengenom fortsatt organisationsutveckling och andra effektivitetshöjandeåtgärder. Länsstyrelserna hemställer vidare om förstärkningav förvaltningsanslaget medsammanlagt 22,8 milj.kr. De sakområden inom vilka behoven bedöms vara störst är miljö- och naturvård, kulturmiljö,djurskydd och livsmedelskontroll samt social omvårdnad. Därutöver behövs enförstärkning av resurserna för personalfunktionen, resor, ADB-drift m.m. Sammantaget innebär myndigheternasanslagsframställningar förslag om ökningav förvaltningsanslaget med 124 milj.kr. exkl. pris-och löneomräkning. Av denbegärda ökningen avser 74 milj.kr. kompensation för ökade lokalkostnader och 28milj.kr. engångsanvisningar för bl.a. flyttningar, investeringar i ADB-stödoch geografiska informationssystem (GIS). Berörda centrala myndigheter har beretts tillfälleatt yttra sig över länsstyrelsernasanslagsframställningar. I allt väsentligt tillstyrker remissinstansernalänsstyrelsernas framställningar. Beräknad ändring 1992/93 1607 764000 (1210350000) ( 206663000) ( 1442000) -1-71781000 (-14122000) (-1-71586000) (-1- 5311000) Till regeringens disposition Utvecklingsåtgärder Diverse ändamål Prop.1991/92:100 Bil. Jaghar tidigare berört frågor om länsstyrelsernas verksamhet. I detta avsnittbegränsar jag mig därför till attbehandla anslags- och resursfrågor. Jag har därvid samrått med övrigaberörda statsråd. Länsstyrelserna ingår bland myndigheterna ibudgetcykel två när det gäller attinföra systemet med treåriga budgetramar. Som anmäldes i föregående års budgetproposition har länsstyrelsernaunder fått särskildadirektiv för fördjupad anslagsframställning. Detta innebär i sin tur att länsstyrelserna när de går in i denresultatorienterade styrningen kommer att ges en budgetram för endast med början /94. Även om länsstyrelserna ännu inte är inne i detnya budgetsystemet anvisas länsstyrelsernas förvaltningskostnader redanför innevarande budgetår över ettramanslag. Förändringen innebär att länsstyrelserna har fått möjlighet att, inom vissa ramar, förskjuta över-eller underskott på anslaget till följande budgetår. För investeringar i ADB- ochkommunikationsutrustning har jag beräknat 2,2 milj.kr. engångsvis.Engångsanvisningen kommer att ersättas med lån i det budgetår tillgodoser redovisningskravenenligt bokföringsförordningen i dess lydelse fr.o.m. den (SFS 1991: 1026). Kostnaderna för investeringarnaskall i sin helhet belasta länsstyrelsernas ramanslag men i tiden fördelasöver det antal budgetår som motsvarar den ekonomiska livslängden påinvesteringen. Flera länsstyrelser har begärt medel för att börja bygga uppADB-baserade geografiska informationssystem(GIS). Jag är inte beredd att nu föreslå särskilda medel för detta ändamål. Eftersom GIS innebär betydandemöjligheter till rationellare arbete med frågor om miljövård, fysiskplanering och naturresurshushållning ställer jag mig positiv till att länsstyrelserna bedriver arbete med frågan. Jag går över till att behandla mina anslagsberäkningar Törlänsstyrel- Prop. 1991/92:100 serna. För verksamheten vid länsstyrelserna har jagutgått från det nuvarande anslagsbeloppet exklusive mervärdesskatt. Som konsekvens av de beslutade förändringarna ijordförvärvslagstifl-ningen minskarresursbehoven för länsstyrelsernas lantbruksfunktion. Det minskade behovet har tidigare preliminärtberäknats till 14 milj.kr. I samråd med chefen för föreslår jagnu en sammanlagd besparing, inkl. det tidigare beräknade beloppet, med20 milj.kr. Jag har tidigare berört länsstyrelsernas ändradeuppgifter på konkurrensområdet. Deinnebär att den nuvarande priskontorsverksamheten upphör som ansvaret för bl.a.marknadsbevakningen blir tydligare. Efter samråd med chefen för beräknarjag att förändringarnasammantaget ger en besparing på 4 milj.kr. Regeringen har i proposition 1991 /92:52 lämnatförslag om att införa en enhetligregional ledningsorganisation för polisen från och med den . Som en konsekvens av reformen föreslår jagefter samråd med chefen för en besparing med 17milj.kr.