prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Den helt avgörande frågan för svenskekonomi är att få till stånd en uthållig och långsiktig tillväxt.Huvuduppgiften iör den ekonomiska politiken är att skapa föratsättningar för ensädan tillväxt, dvs. att stärka föratsättningama för en långsiktigt stabilproduktivitetsökning. På kort siktmåste konkurrenskraften inom den traditionellt konkurrens- Prop. 1991/92:100utsatta sektora förbättras genom en dämpning av löne- och prisstegrings- Bil. Arbetskraftsresurser fär inte låsas in i den offentliga sektorasom har skett under de . Pä läng sikt är en förbättradproduktivitetstillväxt avgörande för välståndsutvecklingen. Ekonominsutvecklingskraft mäste stärkas. På längre siktkommer de fömtsättningar som festläggs genom och ett medlemskap i att leda till ökad konkurrens också inomsektorer som i större eller mindre grad varit skyddade. Detgäller t ex inom bygg- ochlivsmedelssektoreraa där de påbörjade förändringarna minskar deinteraationellt sett höga svenska subventioneraa till dessa branscher. Genomatt företagen redan nu kan förbereda sig för den skärpta konkurrensen står debättre mstade för framtiden. De mest omfettande förändringama för attåstadkomma konkurrens och avreglering måste dock ske inom den offentligasektora. Den ekonomiskapolitiken skall medverka till att skapa fömtsättningar för den konkurrensutsattasektora att växa. Genom att avreglera och avskaffemonopol förskjuts den traditionella gränsen mellan konkurrensutsattaoch skyddade sektorer. Politiken syftar till att förbättra våra interaationella konkurrensfömtsättningar, stärkasvenska företeg och öka utländska investerares intresse att investera iSverige. Huvuddrageni skattepolitiken bestäms inom ramen för den långsiktiga utgiftsstrategisom jag tidigare redovisat huvudlinjeraa för. Preliminära bedömningar tyder pä ett skattesänkningshehov av istorleksordningen . per är fram till mitten av1990-telet. Skattereformen innebar stora förbättringar av detsvenska skattesystemet genom att skattesatseraa sänktes ochbeskattningen gjordes väsentligt mera likformig.Även efter skattereformen är den totela beskattningen av en extraarbetsinsats fortferande för hög i ett interaationellt perspektiv.Kapitelbeskattningen måste också lindras med hänsyn till utteget i omvärlden.Därför krävs successiva sänkningar av skattetrycket. En betydande anpassning av kapitelbeskattningensker redan nu genom slopad förmögenhetsskatt på arbetande kapitel redanår 1991, sänkning av den maximala skattesatsen på arv och gåva från till30 % , sänkning av kapitelinkomstskattesatsenoch därmed det skattemässiga värdet av ränteavdragen från till 25 %fr.o.m. 1993 samt genom slopande av helaförmögenhetsskatten . Ytterligareåtgärder kommer att aktualiseras för att göra mera konkurrenskraftigtför investeringar och företegande, att ytterligare stimulera det private sparandet samt för att allmänt reducerasamhällsekonomiskt skadliga skatteutteg. Redan genom EES-avtelet ökar rörelsefrihetenmellan EG- och EFTA-länderaa. När blir medlem i EG kommer den svenskamervärdeskatten samt en läng rad indirekte skatter inte att kunnaavvika alltför mycket från nivåeraa i andra . Därtill kommer att högre löneskatter än omvärlden riskeraratt slå ut företeg och branscher i Prop. 1991/92:100 . Skatteuttegetmåste således anpassas i riktning mot vad som är Bil. 1 mera normalt i andra länder. Regeringen kommer att redovisa anpassningsbehovenmed hänsyn till EG inom bl.a. dessa områden senare i vår. Enskildanäringsidkares kapitelavkastning inom näringsverksamhet beskattas förnärvarande hårdare än andra kapitelinkomster, som enskildanäringsidkare, till skillnad från aktiebolag, inte har möjligheter attexpandera med 30-procentigt beskattet kapitel. Ett utredningsförslag somundamöjer dessa brister har lämnats och bör kunna utgöra underlaget för nya skatteregler för enskild näringsverksamhetfrån och med . En sädan förändring skulle avsevärt förbättra tillväxtmöj ligheteraa för många små ochmedelstora företeg. Systemet för företegsbeskattning bör även i övrigtutvecklas så att det blir så enkelt, begripligt och överskådligt som möjligt.En annan viktig utgångspunkt är att fömtsättningaraa för skildaorganisationsformer för näringsverksamhet som aktiebolag, handelsbolag,ekonomiska föreningar och enskild näringsverksamhet skall bli sä lika sommöjligt. Socialförsäkringsavgifter och förmåner kan knytes närmare samman säatt avgifteraa fär allt mindre karaktär av skatt. Sådana sociala avgifter som ipraktiken är skatter, dvs. saknar direkt koppling till en viss offentlig utgiftkan avskaffas. Exempel på sådana är dennyligen slopade allmänna löneavgiften. Den sammanlagda beskattningen av enextra arbetsinsats kommer härigenom att reduceras. ökar andelenbara och gamla. är en av den ekonomiskapolitikens största utmaningar. För att framgångsrikt möta den harsparandet och pensionssystemens utformning avgörande betydelse. De nuvarandepensionssystemen har allvarliga brister. Därför har regeringen inbjudit allariksdagens partier till överläggningar om hur pensionssystemenskall utformas . En första utgångspunkt för beslut rörandepensionssystemen bör vara att dessa är långsiktiga och stabila. Vidare bör det fortsatta reformarbetet på pensionsområdet varainriktat på att öka det långsiktiga sparandet. Förändringama skall ocksåstimulera till ökat arbete och därmed till den ekonomiska tillväxt som ärnödvändig bl.a. för att finansiera pensioneraa. Det fiims starka skäl attöverväga en successiv återgång till den tidigare pensionsäldera , eller en mera flexibel pensionsålder, vilketskulle öka arbetskraftsutbudet. Förändringaraa bör slutligen förstärkasambandet mellan avgifter och förmåner, eftersom detta är ett sätt att lindradet faktiska skattetrycket och klarafinansieringen av pensionsförmånema. Regeringen eftersträvar bredapolitiska lösningar och är öppen för olika förslag till hur pensionssparandet och äldre människors ekonomiskatrygghet skall kunna stärkas. Att skydda och förbättra miljön ären framtidsutmaning i allas intresse. Ekonomisk tillväxt och teknisk utvecklingskapar nödvändiga föratsätt- ningar för omställningen tillmindre resurskrävande och miljöbelastande Prop. 1991/92:100 produktions-,energi- och transportsystem. Miljöpolitiken skall bedrivas Bil. 1 med såkostnadseffektiva medel som möjligt. Det är viktigtatt den ekonomiska politiken präglas av en totalsyn på människan och miljön.Förvaltning och utveckling av miljö, naturresurser, kunnande, mänskligarbetskraft och materiella resurser mäste ske så att en långsiktig utveckling av välfärden kan åstadkommas. Regeringenavser att ta fram särskilda naturresursräkenskaper. Redovisningen av traditionellaekonomiska data kompletteras med miljövärden. Principen omförorenarens betalningsansvar skall hävdas. Det innebär att förorenaren själv skall bära den samhällsekonomiska kostnad som miljöförstöringenmedför. Därmed ökarföratsättningaraa för en prissättning som respekterar de verkliga kostnaderaa.Även nya former av ekonomiska styrmedel kommer att övervägas. Omläggningenav den ekonomiska politiken får genomgripande effekter. Detta är denenda vägen att skapa fömtsättningar för en god och balanserad utveckling, meden tillväxt i paritet med de ekonomiskt ledande länderaa i . Nedgångeni den svenska ekonomin är djup. Behovet av förayelse och omstmktureringav ekonomin är sä stort och behovet av förändringar sä omfettande att detkommer att ta tid innan omläggningen av politiken leder till påtagligaförbättringar i ekonomin. Sviteraa av tidigare misslyckanden kommer att varakännbara för hushåll och företag även . Under loppet av 1993 skeremellertid märkbara förbättringar. Utvecklingen gerrikliga exempel på vilka problem skulle kunna hamna i omstrukturpolitiken inte sätts i förgrunden eller om den ekonomiska politikeninte i övrigt ges en tillräckligt stram inriktning via minskade offentligautgifter och om kampen mot inflationen inte blir framgångsrik. Situationen äremellertid nu i centrala avseendenannorlunda. Ett för högt kostnadsläge slår därmed obönhörligt pä tillväxt ochsysselsättning. Den förbättringav företagsklimatet som omläggningen av den ekonomiskapolitiken medför kommer att stimulera nyetableringar och investeringaroch därmed öka tillväxten. Inte minst skapar den nya Europapolitikenföratsättningar för ökade investeringar. Definanspolitiska åtgärderaa är 1992 och 1993 åtstramande i jämförelse med finanspolitiken i tidigareavmattningar. skapas förbättrade incitament för arbete,sparande och risktagande. Detta ökar föratsättningaraa för att gradviseliminera imderskotten i statsbudgeten och i bytesbalansen. I granden kan dettabara ske genom en utbyggnad av den konkurrensutsatta sektora.De återkommande balansproblemen Prop. 1991/92:100 beror pä att vi producerarför lite. Därför går vägen till balans via Bil. 1 stimulans av ekonominsutbudssida och en ökande ekonomisk tillväxt. I ett längreperspektiv blir effektema av de föreslagna åtgärderaa entydigt positiva. Sänktaskatter på arbetande kapital och på förmögenheterkommer att leda till ökade investeringar i näringslivet, särskilt ismåföretagen. Den sänkta skatten på kapitalinkomster och den därmed sammanhängandebegränsningen i avdragsrätten för skuldräntor gynnar sparandet. En höjdsparkvot i den svenska ekonomin kommer att öka utrymmet för den konkurrensutsattasektora. Därmed kan de nödvändiga investeringarnafinansieras med inhemska resurser och underskottet i bytesbalansenelimineras. En successivminskning av subventioneraa till boendet förbättrar resursanvändningen ibostadsektora och ökar tillväxtutrymmet för andra sektorer i ekonomin. Detsammagäller åtgärderaa för att öka effektiviteten i kommunerna och för att begränsaderas skattefinansierade tillväxt. Genom attpolitiken stimulerar den konkurrensutsatta sektom och en modernisering av näringslivetkommer föratsättningaraa för en god produktivitetsutvecklingatt öka. 1 samma riktning verkar de konkurrens-befrämjande åtgärder somgenomförs och det ökade förändringsarbetet i kommuneraa. Därmed ökar tillväxtenoch kostnadstrycket dämpas. Fömtsättningar skapas för låg inflationstakt ochdärmed låga räntor. Omläggningen av den ekonomiska politiken kommerpå sikt att leda till högre tillväxt, lägre inflationstakt, sundarestatsfinanser och bättre extem balans. Därmed kan arbetslösheten minskaoch välfärden bevaras och stärkas. kan därigenom som fullvärdig partnerdelte i integrationsarbetet i . 6.2 Fördelningen av välfärd och inkomster Regeringen ligger stor vikt vid enrättvis fördelning. Bara ekonomisk tillväxtgör det i längden möjligt att bedriva en effektiv fördelningspolitik. Sysselsättningenökar inte i en stegnerande ekonomi och arbetslösheten växer. Men det berorockså pä att de stora socialförsäkringssystemen fömtsätter ekonomisk tillväxt.Utan ett tillväxt på ställs ATP-systemetinför stora problem. När ekonomin krymper eller stegnerar skärps kampenom de tillgängliga resurseraa. Erferenheteraa visar att de sterkare gmpperaa påarbetsmarknaden då vinner på de lägre avlönades bekostnad. Utrymmet för insatserför särskilt utsatte gmpper blir i praktiken mindre. Regeringenspolitik för produktion och företegande skapar nya jobb. Det är en av deviktigaste föratsättningaraa för en framgångsrik fördelningspolitik. Detstörste hotet mot en rättvis fördelning är hög och långvarig arbetslöshet. Dearbetslösa drabbas av inkomstbortfell, kompetensförlusteroch ökade hälsoproblem. Arbetslösheten drabbar ofta grapper som har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden: ungdomar, kvinnor,handikappade, invandrare och personer med kort utbildning. Erferenheteraa frånde visar att en hög inflation Prop. 1991/92:100 tillsammansmed illa fungerande skatte- och transfereringssystem skapar Bil. 1 ökadeinkomst- och förmögenhetsklyftor. Inflationen och brister i det gamla skattesystemet innebar en storförmögenhetsomfördehiing. Brister inom de sociala transfereringama bidrog utslagning av människor från arbetsmarknaden. Kraftigt ökade utgifterför transfereringar minskade resurseraa för utbildning, vård och infrastruktur. En uthållig och kraftfull politik mot inflationenär därför avgörande för en rättvis fördelningspolitik. Lika viktigt är att desociala transfereringarna ändras så att de motverkar utslagning ochstimulerar till arbete och sparande. Omläggningen avpolitiken och besparingama inom de offentliga utgifteraa är utformade så attuppoffringaraa skall bäras gemensamt av desom har feste jobb och är friska. En högre självrisk i arbetslöshetsförsäkringenbärs av de som har arbete, inte av de arbetslösa. 1 förhållande till konsekvenseraa av en fortsatt höjdarbetslöshet och sämre ekonomisk tillväxt, är följderaa av degemensamina uppoffringaraa både små och mera rättvist fördelade. Även i svåratider måste utsatte och glömda grapper väraas. Det ställer stora krav päförmågan att prioritera. Ett viktigt inslag i regeringens politik är att geförtur åt riktede insatser för grapper som har särskilda behov. Trots den mycket strama utgiftspolitiken skeromedelbara förbättringar for särskilt utsatte hushåll, främst femiljermed handikappade bara och ensamstaende föräldrar med bara. 7 Den ekonomiska utvecklingen Behovet av att föraya ochmodernisera är absolut. Att lyckas med dette är nödvändigt för attlägga grunden för en varaktigt hög tillväxt. Den svenska ekonomin är sterkt beroende avutvecklingen i omvärlden. En snabbåterhämtning i de för viktiga exportländeraa påskyndar förbättringeni den svenska ekonomin. Det räcker emellertid inte enbart med att konjunkturen utomlands förbättras. 1frånvaro av andra åtgärder skulle en interaationell uppgång snabbt ledafram till en ny period av alltför stora pris- och lönestegringar utan atttillväxten nådde nivåeraa i omvärlden. skulle fortsatte att halkaefter. Regeringensstrategi syftar till att i samband med näste interaationella uppsving skall kunna haka pä uppgången som en varaktigt lägre pris- och lönestegringsäkerställs och en högre tillväxttakt uppnås. 7.1 Långsam intemationell återhämtning Tillväxten i världsekonomin avtogunder 1990. Flera fick t.o.m. vidkännas en negativ tillväxt undersiste kvartalet 1990 och förste kvartalet1991. 1 stora länder såsom Förente steteraa, och ,tycks dock konjunkturen ha nått botten Uppgången i den amerikanskaekonomin har emellertid varit Prop. 1991/92:100 betydligt svagareän väntet. har tillväxten avmattets i vissa Bil. 1 andra länder.Den ekonomiska tillväxten i OECD-länderaa totelt sett stannar därför 1991 pästrax . Under 1992väntes ändå återhämtningen i Förente steteraa koinma igång, fräinst till följdav de låga räntor som råder. dämpas dock tillväxten i ochJapan. Sammanteget beräknas tillväxten i OECD-området bli ca 2 'medan den1993 uppskattes bli . Konjunkturappgångenär bäde försenad och försvagad jämfört med de bedömningar som gjordes såsent som . Trotsåterhämtningen bedöms den interaationella inflationen 1992 bli något lägre än1991, . Detta sammanhänger med att produktionenväxer långsammare än ekonomieraas tillväxtpotential. Med en fortsattåterhållsam penning- och fmanspolitik finns fömtsättningar för attinflationstakten skall kunna ligga kvar på samma nivå 1993. Det finns flerafaktorer som kan leda till en svagare interaationell utveckling imder denärmaste åren. Uppgången i den amerikanska ekonomin kan dröja ytterligare omt.ex. konsumenter och företeg blir mer pessimistiska och awakter med störreinköp och investeringar. I råderosäkerhet om inflationen och lönebildningen och därmed om räntenivån.Realräntan är redan hög i och övriga följer i storutsträckning den tyska räntepolitiken och en fortsatt hög räntenivå kanfördröja återhämtningen. Problemen i den finansiella sektora i ett flertalländer kan också leda till sterk återhållsamhet i kreditgivningen. Även omrisken för en "credit cmnch" inte skall överdrivas kan det inteuteslu: is att oron på de fmansiella marknadema bidrar till att fördröjaåterhämjiingen. 7.2 Den svenska ekonomin Produktionen i den svenskaekonomin minskade med . Minskningen var särskilt stor inomekonomins konkurrensutsatte delar. Men nedgången var tydlig också inom t.ex.tjänsteproduktionen. Till detta kommer att den offentliga sektoras tillväxt till skillnad från vad som varit fellet vid tidigare konjunkturaedgångar harbegränsats. Trotsavsaknad av tillväxt i ekonomin och vikande sysselsättning har arbetslösheten ökat i begränsad utsträckning. Detsammanhänger med ett lägre arbetskraftsutbud och betydandearbetsmarknadspolitiska insatser. beräknas arbetslösheten igenomsnitt ha uppgått till . låg den på . En effekt avstagnationen är att nedväxlingen av löne- och prisstegringstakten gått snabbt. Inflationsförväntningaraa hos hushåll ochföretag avtar nu dramatiskt. är på väg ned mot och troligenimder den inflation som råder i våra konkurrentländer (diagram 2). En annaneffekt av den låga inhemska aktiviteten är att importen fellit. Därmed harhandelsbalansen förbättrats markant och underskottet i bytesbalansen krympt. 1991/92:100 Bil. 1984 1986 1988 1990 1992 Ekonomin kommer också att utvecklasmycket svagt. Kapacitetsutnyttjandet avter ytterligare, vilket hämmarinvesteringama och minskar efterfrågan på arbetskraft. Ett nedgång i de samladeinvesteringama och särskilt i bostedsinvesteringama ter sig sannolik. Enmotverkande fektor är emellertid de stora insatser som görs för att förbättraoch bygga ut infrastrukturen. -1,3 -0,2 -6,0 -2,6 -0,2 -0,1 -1,0 -0,5 -0,9 -8,5 -7,5 -1,6 -1,2 -1,2 -2,3 -2,6 'Förändring i procent av föregående års BNP. Källor: Statistiska centralbyréuii, konjunkturinstitutetoch . Om den interaationella konjunkturen förbättrasbör exporten kunna öka nägot näste år. Draghjälpen utifrån verkar dockbli svagare än vad som kunde fömtses i höstes. En vändning imarknadsandelsutvecklingen är emellertid att vänte. Förlusternaunder skulle sålunda Prop. 1991/92:100 kunna bli begränsade. Arbetskraftskostnaden per producerad enhet Bil. 1 sjunker1992 och 1993 för förste gången jämfört med konkurrentländerna, vilketförbättrar konkurrenskraften. Dessutom kan lagren väntas minska i långsammaretakt, vilket ger ett positivt bidrag till BNP. Hushållens köpkraft fortsätter sannolikt attstiga markant. En mycket osäker faktor är emellertid hushållenskonsumtionsvilja. Den rådande oron på finansmarknaden och osäkerheten omsysselsättningen kan medföra att konsumtionen ökar mycket långsamt. Av detteföljer att hushållens sparande ökar. Sparkvoten beräknas öka till . Inflation, KPI dec.-dec. Disponibel inkomst (%) Sparkvot (nivå. -1,1 Industriproduktion (%) -2,0 -5,5 Relativ enhetsarbetskostnad (%) -1,9 -2,8 Arbetslöshet (nivå, %) Handelsbalans (mdr. Bytesbalans (mdr. -35,1 -18,9 Bytesbalans (% av BNP) -2,6 -1,3 -1,2 -0,6 Kattor: , konjunkturinstitutetsamt . Sammantegetväntes BNP fortsatte att fella 1992. Osäkerheten är emellertid betydande ochrisken stor att utvecklingen blir ännu sämre än vad som kan anses vara det mest sannolika utfellet. Vid sidan av denprivate konsumtionen är investeringama den mest svårbedömda komponenten.Likaså utgör utvecklingen på det finansiella området ett orosmoment med fellande förmögenhetsvärden ochomfettande kreditförluster i bankväsendet. Arbetslöshetenfortsätter att stiga. Betydande arbetsmarknadspolitiska insatser väntes dock begränsa arbetslösheten till i genomsnitt . Konsumentprisema beräknas stiga med endast 2 '/ % under loppet avåret och timlöneökningaraa stanna på en nivå . Underskottet ibytesbalansen krymper ytterligare. kan enviss tillväxt förväntes i den svenska ekonomin. En gynnsammare mtemationellutveckling bör, tillsammans med ett förmånligare kostnadsläge, ge bättrefömtsättningar för företegsamheten i och därmed främja exporten ochnäringslivets mvesteringar. Även en viss konsumtionstillväxt ter sig sannolikmot bakgmnd av att hushållens ekonomiska ställning stärks genom den lågainflationstakten. Dessutom har inköpen varit nedpressade , vilkettroligen har lett till uppdämdakonsumtionsbehov. Däremot kommer bostedsinvesteringama troligen attfortsatte fella även 1993. BNP-tillväxtenkan väntes bli I % eller något däröver 1993, vilket inte är tillräckligt föratt förhindra en ytterligare uppgång av arbetslösheten. En rad faktorer såsommarknadstillväxten, hushållens sparbeteende, lageranpassningenoch utvecklingen på finansmarknaden gör bedömningen av 1993 mycketosäker. Procent av BNP i löpande priser 1991/92:100 Bil. Bruttosparande Investeringar inkl. lager därav: Offentlig sektor -2,6 3,8 -0,8 -5,7 -1,3 -1,7 -1,2 -1.2 3.1 -3.1 -0,6 -2,5 2,9 -1,0 Källor: , konjunkturinstitutetoch . Den svagaekonomiska utvecklingen innebär, tillsammans med den snabba nedväxlingen av löne- och prisstegringstakten,att stetens finansiella sparande gradvis försämras. Den ekonomiska stegnationenleder till att skattebasema urholkas medan utgiftstrycket, bl.a. viakostnaderaa för arbetsmarknadspolitiken och automatiken itransfereringssystemen, fortferande är högt. När tillväxten eteblerats pä en högre nivä kommer stetens och denkonsoliderade offentliga sektoras finanser att förbättras. Genomregeringens politik läggs granden för en ny period av tillväxt, företegandeoch utveckling. Regeringen avser att göra det lönsamt att arbete, spara ochdriva företeg. Regeringen kommer att aktivt arbete för ettfortsatt integrationsarbete med den Europeiska Gemenskapen och genomföra deförändringar som underlätter ett fiillt svenskt medlemskap i fr.o.m.1995. En valfrihetsrevolution skallgenomföras inom välfärdspolitiken, en långsiktig utveckling för bättremiljö skall påbörjas. kräver en stebil ekonomisk tillväxt.Huvudmålet för regeringens ekonomiska politik är att bryte den ekonomiskastagnationen, pressa ner arbetslösheten och åtempprätta som entillväxt- och företagarnation med en starkoch växande ekonomi. Inflationen skall bekämpas, medborgamas frihet och välfärd öka. Varaktigt låg inflation är avgörandeför att åstadkomma en ökning avlevnadsstandarden och en rättvis fördelningspolitik. För att kampenmot inflationen skall vara framgångsrik måste utgiftspolitiken vara stram. De åtgärder somföreslås i denna budget är, tillsammans med den fördapolitiken, nödvändiga steg för att säkra och utveckla välfärden under resten av1990-talet och in på nästa sekel. Regeringens politik är en samladoch konsekvent strategi för en ny Prop. 1991/92:100 utveckling. Sammantagetlägger åtgärderaa en grund för en återhämtning Bil. 1 i ekonomin och enframtida stabil tillväxt. Det kommer att ta tid innan effekteraa blir tydliga.Det finns ingen snabb väg men heller ingen annan väg till framgång. Regeringens politik är den endavägen. Statsbudgeten och särskilda frågor prop.1991/92:100 1 Statsbudgeten budgetåren 1991/92 och 1992/93 1.1 Beräkningsförutsättningar () har den17 redovisat en beräkning avstatsbudgetens inkomster. De antaganden som görs om den ekonomiska utvecklingeni samhället är en viktig utgångspunkt i dessa beräkningar. Ensammanfettning av beräkningen bör bifogas protokollet i detta ärende som bilaga1.2. De antaganden som RRV grundat sina beräkningar på framgår av tabell 1. Underslutskedet i arbetet med den preliminära nationalbudgeten har bedömningen av den ekonomiska utvecklingenreviderats. Det gör att jag nu räknar med något förändrade antagandentill grund för inkomstbedömningen. Dessa återflnns i tabell 1. I övrigt finnsingen anledning att avvika från RRV:s beräkningsfömtsättningar. Antaganden om den ekonomiska utvecklingen Innefattareffekt av skattereformen 1991, vilken höjer KPI . 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under /92 RRV:ssenaste beräkning av budgetutfellet för /92 utgörs av verketsbudgetprognos nr 2/3 från . Beräkning-araa av inkomsteraaför /92 redovisas också i verkets inkomstberäkning. 1 sin inkomstberäkning har RRVför /92 beräknat inkomsteraa till 432 099 milj.kr. Med anledning av ny information räknar jag uppinkomsttiteln inkomstskatt med 963 milj.kr. Av samma skälräknar jag ner inkomsttiteln inkomstskatt med 85milj.kr. Till följd avvad jag ovan anfört om lönesummans utveckling räknar jag ner inkomsttitelnFolkpensionsavgift med 18 milj.kr.