prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Skattesatserna har bestämts till /m' för miljöklass 1 och 290kr./m för miljöklass 2. har beslutat (prop. 1991/92:67, SkU6,rskr. 99) att frän slopa skatten pä oblandad etanol somsäljs som motorbränsle. Utredningen om översyn av reglerna om skattenedsättningför industrin och växthusnäringen m.m. avslutade sitt arbetegenom att till regeringen överlämna belänkandet (SOU 1991:90) Konkurrensneutralenergibeskattning. har pä regeringens förslag ändrat denallmänna energiskatten sä att skattepliktsgränsen för små vindkraftverk höjsfrän 100 kW till 500 kW (prop.l991/92:67, SkU6, rskr. Ändringarna träder ikraft . ,jordbruksverket och har i sina instruktioner fått en preciseringav resp. sektors ansvar för miljöfrågorna. Myndigheterna skall i fortsättningenutveckla delmål och åtgärdsprogram för miljöarbetet inom sektorn. De har ocksåansvaret för att dessa mäl följs upp. I enlighet med beslut(1990/91:JoU 30, rskr. 338) har regeringen tillsatt en interdepartementalarbetsgrupp för att analysera hur de grundläggande principerna förintrångsersättning m.m. förhåller sig tilldels en ökad hänsyn till naturvården, dels till principen att varje sektor haransvar för miljön inom sitt område. Arbetsgruppen redovisar sina övervägandenkring . För att öka kunskapen om olika skyddsvärda ochhänsynskrävande objekt i skogslandskapet har skogsvårdsorganisalionen inlettinventeringar av sumpskogar och nyckelbiotoper i samråd med bl.a. . Skogsstyrelsenhar för avsikt att samordna de olika projekten till en mer all- Prop.1991/92:100 omfattande inventering av naturresurser i skogen. I odlingslandskapet har bl.a. ängs- och hagmarkerinventerats. Länsstyrelserna skallmed hjälp av bl.a. denna inventering presentera ett program för att bevaraodlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden. Ett miljömål för skogsbruket skall utformas avden skogspolitiska kommittén (Jo1990:03). Efter beslut av har kommittén även fatt i uppdrag att ge förslag till hurskogsmarkskalkning skall kunna finansieras . Miljöeffekterna av jordbrukets omställning, som enföljd av den nya livsmedelspolitiken,utvärderas av naturvärdsverket, jordbruksverket och . Iregeringens uppdrag till myndigheterna ingår att både ge enredovisning av miljösituationen och en utvärdering av stöden till landskapsvärdoch naturvärdsåtgärder i odlingslandskapet (). En första redovisning skall lämnas till regeringen . Regeringen har tillsatt en särskild kommission (Jo 1991:97)för att förbereda en avstämning av omställningsbeslutet. kartlägga effekterna för svenskt jordbruk vid ett eventuelltEG-medlemskap och pröva frågan om arealersättningsom en metod för att bevara öppna landskap. Naturvärden har en central roll imiljöpolitiken. En proposition om att skyddafler värdefulla älvsträckor förbereds inom . Naturvårdsarbetethar innevarande budgetår fått förstärkta resurser för att säkerställa värdefull natur, i enlighet med beslut. Föratt få en effektiv användning avresurserna arbetar naturvärdsverket med att konkretisera naturvårdsarbetet, bl.a. genom att identifieraindikatorer som kan speglaförändringar i naturmiljön och ge underlag för prioriteringar. En av fleraviktiga indikatorer är t.ex. statusen för hotade arter. För att genomföra förändringarna avnaturvärdslagen (1964:822), enligt riksdagensbeslut ijuni 1991, behövs vissa utredningsinsatser. När det gäller skyddet försmäbiotoper skall naturvärdsverket i samräd med redovisa ett förslag senast den 30 juni 1992.Även frägan om förbud mot markawattning i vissa delar av landet skall utredas. har 22 nationalparker. Ar 1991invigdes Björnlandets och Djuröskärgärdens nationalparker. Vårdenav kulturmiljön är ett område där miljöpolitiken och kulturpolitiken hargemensamma uppgifter. Det gäller inte minst uppgiften att bevara värden i kulturlandskapet och att minskaskadeverkningarna av luftföroreningar och försurning. Det gäller också planeringen av den byggda miljöndär kravet pä miljö konsekvensbeskrivningar kommer att beröra åverkan på kulturvärden vid markexploateringar. Genom anslag övertilläggsbudget har riksantikvarie- 21 ämbetet(RAÄ) tillförts extra medel om 50 milj. kr. för investe- Prop.1991/92:100 ringar i byggnadsvärd, industriminnen och fornminnesplatser. har regeringens uppdrag att utreda hur den centralamyndighetens roll kan stärkas när det gäller att bygga upp kunskap om kulturmiljövärden som den regionala organisationen får ett ökat ansvar för att verk ställa besluten. I enlighet med detta synsätt föreslär chefen för kulturdepar tementet förstärkta resurser för forskning och utveckling inom och chefen för ökade anslag tilllänsstyrelsernas kulturmil jöenheter. 3.8 Utbildning och forskning Enforskningspolitisk proposition förbereds tillvåren 1993. Den avses omfatta budgetåren 1993/94-1995/96. Som ett led iförberedelserna har regeringen tillsatt en särskild utredning ( M 1991:03) omden sektorsfinansierade miljöforskningen. Utredningen skall föreslåprioritering av insatser och vara klar . fått i uppdrag att utvärdera den svenskamiljöforskningens kvalitet och inriktning. Miljöundervisningen i och gymnasiet skallutvecklas och förutsättningarna utreds av läroplanskommittén (1991:117).Förhögskolornas del har fått regeringens uppdrag att följaoch stimulera utvecklingen av miljöutbildningen. Särskilda medel, 4 milj.kr.,härföre-slagits för detta ändamäl över huvudtitel. 4Decentralisering och fysisk planering Miljöarbetetintegreras allt mer i alla sektorer, samtidigtsom ansvaret decentraliseras. I första hand har den enskilde utövaren ansvaretför miljöarbetet. Från regering och myndigheter sker det en decentraliseringav reglering och kontroll frän centrala statliga myndigheter till kommuner och länsstyrelser. Decentrala plan- och miljömyndigheternas uppgifter blir därigenom mer inriktadepå att tillsammans med sektorsmyndigheterna utveckla instrument för denförebyggande miljövärden och följa upp resultaten inom samtliga sektorer. 4.1 Planering för en god miljö Kommunernaskall enligt (1987:10) utarbeta översikts planer som tidigt kan belysa hur kommunerna hushållar med naturresur serna och ger förutsättningar för en förebyggande miljö- och naturvård. När mare av landets kommuner hade antagit sin första översiktsplan. Arbetet har bl.a. visat översiktsplanernas betydelse när det gäller att planera bostads- och arbetsområden med hänsyn till transportbehoven. Översiktsplanerna har vidare gjort det möjligt att be gränsa inverkan på natur- och kulturvärden när gasledningar, trafikleder, etc. byggs. En särskild utredare (1991: 01) har tillsatts för attbelysa hur kommu- Prop. 1991/92:100 nernas miljöarbete kan förstärkas. Detgäller bäde det förebyggande arbetet Bil. 15 och myndighetsuppgifter.Utredaren, som skall ha avslutat sitt arbete före utgången av , skallbl.a. lyfta fram goda exempel pä organisationsformer som gör att hälso- ochmiljöfrågorna kommer in tidigt i kommunernas beslutsprocess. Kommunerna arbetar med att ta framavfallsplaner som skall ge underlag för att utveckla hanteringssystem, m.m. Regeringen beslutade med stöd avnaturresurslagen, att och kommuner skall redovisa hur natur-och kulturminnesvärdens samt friluftslivets intressen tas till vara vid planeringen av området kringBrunnsviken. Länsstyrelsema fick en ny organisation den 1 juli 1991.Den innebär bl.a. att länsstyrelsernas planeringsansvar har blivit bredare ochinnefattar numer även jordbruk, fiske och kommunikationer. För att underlättadet fortsatta utvecklingsarbetet finns en särskild utvecklingsgrupp (C 1991:C)för länssty-relsefrägor. När det gäller länsstyrelsernas miljöarbete är en godlivsmiljö ett av de områden som valts ut för fördjupad analys i regeringensdirektiv för länsstyrelsernas fördjupade anslagsframställningar för budgetåren1993/94 -1994/95.1 detta sammanhang är utvecklingen av regionala miljöanalyseroch tillsynsplaner viktiga uppgifter. Naturvårdsver-kets instruktion har ändrats från den 1juli 1991. har fått en mer renodlad och aktiv roll när detgäller att vägleda, samordna och följa upp miljöarbetet inom alla områden. Ettpar av de uppgifter som särskilt betonas i instruktionen är att spridakunskaper om miljöforskning samt att genom miljöövervakning ta fram uppgiftersom belyser miljötillståndet. skall redovisa en utvärderingav kommunernas översiktsplaner. Vidare har utrett vilka konsekvensertrafikverkens långsiktiga investeringsplaner har för planeringen av bebyggelseoch hushållning med naturresurser. Enligt visar utvärderingen attfrågor om markanvändning, naturresurser, miljö och klimat spelar en undanskymdroll i den regionala resp. lokala beslutsprocessen. gäller att viktigare förändringarav mark- och vattenanvändningen skall föregås av en miljökonsekvensbeskrivning(MKB) enligt naturresurslagen. MKB skall ge underiag för en samlad bedömning aveffekterna för miljön, människors hälsa samt hushållningen med naturresurser.Boverket, och ansvarar för utvecklingenav metoder för MKB och för utbildning av personal vid länsstyrelser och andramyndigheter. En annan viktig fräga är hur MKB kommer in vid kommunala beslutoch hur MKB behöver utvecklas med anledning av EG:s fortsatta arbete med dessafrågor. Buller från t.ex. skotrar i fjällområden och motorbåtari skärgårdar skall belysas av en särskild utredare (1991: 02). I uppgifteningår dels att behandla möjligheterna till restriktioner mot bullrandeaktiviteter, dels att studera i vilka fjäll- och skärgårdsområden som det ärsärskilt viktigt med en låg bullernivå. Utredningen ingår i regeringens arbetemed en samlad ak- Arbetet med aktionsplanen kommer att breddas och Prop.1991/92:100 intensifieras . 4.2 Utveckling av miljötillsynen Föratt stärka tillsynsarbetet skall allaföretag som har tillstånd enligt miljöskyddslagen varje är lämna enmiljör-appori tilltillsynsmyndigheten, dvs. Denna regel infördes är1989 och har de första miljörapporterna som avser ett heltkalenderår lämnats in. Det är viktigt att se sambandet mellan arbetsmiljön ochden yttre miljön. För att utveckla detta och effektiviteten i tillsynsarbetetbehövs en ökad samverkan mellan myndigheterna som har ansvar för arbetsmiljönresp. den yttre miljön. Regeringen har därför givit arbetarskyddsstyrelsen iuppdrag att i samråd med naturvärdsverket ochkemikalieinspektionen ha kartlagt förutsättningarna för en ökad samverkan i denregionala och lokala tillsynen av ar-betsmiljön och den yttre miljön. 5 Miljö och ekonomi Utvecklingenav natur- och miljöräkenskaper har behandlats av miljöräkenskapsutredningensom lämnade sitt slutbetänkande (SOU1991:38) . Utredningen har remissbehandlats. Regeringen avser att gekonjunkturinstitutet uppdraget att utveckla metoder och modeller för attredovisa de viktigaste sambanden mellan miljö och ekonomi. En särskildsamarbetsgrupp bör bildas med uppgift att stödja och påverka arbetet.Statistiska centralbyrån bör fä ansvar för att utveckla miljöräkenskaper, samtatt förbättra och komplettera miljöstatistiken. Därmed inleds ettutvecklingsarbete som skall leda till att traditionella ekonomiska data iframtiden kompletteras med miljödata. De statliga anslagen till miljöområdet är ettotillräckligt mått pä miljöarbetet i landet eftersom merparten av verksamhetenutförs av företag, kommuner och enskilda individer. De direkta statligamiljöanslagen uppgick /92 till ca . Därtillkom indirekta anslag till miljöområdet såsom utbildningsanslag ochinvesteringar i infrastruktur. Industrins miljöinvesteringar är svåra att särskiljafrän andra investeringar inom industrin. Förändringar av processteknik har oftaväl sä stor betydelse för miljön som införandet av filter och reningsverk. Destörsta miljöinvesteringarna har gjorts inom skogsindustrin, kemiskindustri samt järn-och stålindustrin. Enligt ()uppgick industrins investeringar 1988 till 2560 milj.kr., vilket betydde att av de totala investeringarna skedde i form avdirekta miljöinsatser. SCB kommer att genomföra en nyundersökning av industrins miljöinvesteringar. Kostnaderna för kommunemas miljöskyddsarbete kommer attredovisas i en SCB-undersökning som skall vara avslutad under är 1993. Sverigehar utvecklat ekonomiska styrmedel i syfte att minska miljöstör- 24 ningaroch effektivisera skattesystemet frän miljösynpunkt. Regeringen av- Prop.1991/92:100 ser att föreslå enbreddad användning av ekonomiska styrmedel på miljöom- Bil. 15 rädet.Inriktningen skall vara att produkter och verksamheter fullt ut bär sinamiljökostnader. Genom skattereformen överfördes ca 18 miljarderkronor frän inkomstbeskattning tillbeskattning av energi och av förorenande utsläpp. Många av dessa styrmedel har införts . Detsaknas faktiska uppgifter om vilka intäkter de har medfört dels i formav inkomster, dels i form av minskadeföroreningsmängder. När det gäller beräknade inkomster för stats-och kommunkassor dominerar koldioxidskatten, somsvarar för 11,2 miljarder kronor.Svavelskatten omfattar ca och skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel ca 272 milj. kr.Flera ekonomiska styrmedel, såsomavgifter för kväveoxider och skattedifferentiering för bensin, innebäringet nettotillskott för statskassan. Underår 1991 har följande skatter beslutats av miljöskäl: D Miljöklasser förfordon (se s. 17) n Skatteklasserna för oljor har förändrats (se s. 20) n Ökad skattedifferentiering mellan blyad ochoblyad bensin . Idet följande redovisas utsläpps- resp. användningsmängder för nägra ämnen därny statistik tagits fram jämfört med uppgifterna i Hur mår ? (prop.1990/91:90 Bilaga A). Uppgifterna kommer frän och avserutsläpp resp. användning i Sverige.Uppgifter om svaveldioxid och kväveoxider är preliminära. Prop.1991/92:100 Bil. Beräknad ökad användning enligtprognos 1986. 1980 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 500 400 300 200 100 1980 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 1980 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 De Streckade linjerna anger preliminära beräkningar utifrån nya uppgifter om sjöfartensverkliga utsläpp av kväveoxider. Prop.1991/92:100 Bil. Direkta kustulslapp av kväve 'f= exkl Boil-nska vfc. Direkta kustulslapp av kvävefrän kommunala reningsverk Direkta kustutslapp av fosfor frän Inaustnn Direktakustutslapp av fosfor frän kommunala reningsverk \ exKi Boii-nrska vK I Tota rt fr \ exkl Boit-nista vfc Metallutsläpp till luft ochvatten Bly ocn Zink; loniar Metallutsläpp titl luft och vatten PD lutl In lud CO lufl Hg iu'l ca vaiien Hg välten I 1995 Pf ogros * vissauppgifter avser 1987 Pb=bly Znzink * vissa uppgifter avser 1987 Cd kadmium Hg=kvicksilver Pappersåtervlnniiig(tidningar och Journaler) 700 000, (lOOOton/årt 610 610 Återvinning - tidningar 570 580 och journaler 1 II 1 1 1 1 lfK'1' ■ Konsumtion 1 hushällen 300 000-200 000. 1985 1986 1987 1988 1989 1990 *enl. Skogsindustriernas nya beräkningssätt Atervlnnlngsgrad1 hushällen 1990: Prop.1991/92:100 Bil. Klorerad organisk substans (AOX) från cellulosaindustrin kg AOX/ton prod.cellulosa 1992/93(mål) Försurningsläge i Sveriges sjöar Prop.1991/92:100 Bil. Före kalkning (omkring 1980) 1990(efter kalkning) Q obetydlig H måttligS kraftig A.Miljö- och naturresursdepartementet m.m. A1. Prop.1991/92:100 Bil. 1990/91Utgift 28 727000 1991/92Anslag 34 217 000 mervärdeskatt 1992/93 Förslag 48 994 000 Beräknad ändring 1992/93 Förvaltningskost-37463 000' +9230000 nåder (därav löne-kostna-(31 096 000) ( ) Miljöattaché/räd 1 000 000 Sumin.-! 38 463 000' +10 531000 ' Omiäknal belopp enligt reglelingsbrev den 12 december1991. Genomförordningen (1991:1468) om ändring i departementsförordningen (1982:1187) harmiljö- och naturresursdepartementet tillförts ärenden om planläggning,markanvändning och bebyggelse, lantmäteri och landskapsinformation samtfastighetsdataverksamhet m.m. Regeringen har därvid - med stöd av riksdagensbemyndigande (prop. 1991/92:100 bil.2, FiU20, rskr. 132) att vidorganisatoriska förändringar inom som hänger samman medändrad fördelning av ärenden mellan departementen kunna disponera om anvisadeanslag till departement och utredningar - meddelat ändradebestämmelser om dispositionen av förevarande anslag under /92. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslagsbehovet för nästa budgetär till . Från anslagsposten Miljöattaché/råd bekostas en tjänstsom miljöattaché vid EG-delegationen i . Under denna anslagspostberäknar jag nu medel även för ett miljöråd vid ambassaden i . Jaghemställer att regeringen föreslär att till Miljö- och naturresursdeparlementet /93 anvisa ett förslagsanslag pä . 1990/91Utgift 19000000 1991/92Anslag 19000000 1992/93Förslag 16143000 1991/92:100 Bil. Med hänsyn till dels den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten, dels behovet av besparingar bör anslaget uppgå till . under nästa budgetär. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillUtredningar m.m. för /93 tionsanslag på . o , , Bil.15 Ienlighet med regeringens beslut om kompletterande direktiv föranslagsframställningen för () för budgetåren 1992/93-1993/94 har lämnaten förenklad anslagsframställning. Arbetet inom SNV drivs vidare enligt denverksamhetsinriktning som anges iriksdagens beslut (JoU 1990/91:30, rskr. 338) med anledning av miljöpolitiskaproposition 1990/91:90 En god livsmiljö samt i enlighet med de förändringar i verkets instruktion (SFS1991:934) som regeringen beslutatom med anledning av betänkandet (SOU 1991:32) uppgifteroch organisation. För att ge en helhetsbild av naturvårdsverketsanslag redovisas verkets hemställan för samtliga anslag under miljö- ochnaturresursdepartementets huvudtitel.Behandlingen av dessa anslag sker under resp. anslagsrubrik. hemställer att för budgetåren1992/93-1993/94 anvisas följande medel fördelat på olika anslag. Bidragtill miljöarbete, reservationsanslag . Investeringar inom miljöområdet,reservations- . Miljöforskning,reservationsanslag . Landskapsvårdandeåtgärder, reservationsanslag . Åtgärdermot miljöskador',reservationsanslag . Miljöövervakning(nytt anslag) . 'Anslaget Sanering och återställning av miljöskadade områden. Dettainnebär att i huvudsak yrkar oförändrad resurstilldelningför de kommande två budgetåren med undantag för kalk-ningsverksamheten, som enligt verket bör utvidgas till denomfattning som föreslogs i verkets fördjupade anslagsframställning 1990. Verketavser i övrigt genomomprioriteringar att uppfylla statsmakternas intentioner. Förstärkning inom givna ramar bör enligt statensnaturvårdsverk i princip ske inomområdena miljöövervakning, miljöutredningar, kalkning av sjöar och vattendrag,inköp av mark, åtgärder mot miljöskador, vård av naturreservat, information och utbildning samtuppföljning och utvärdering. För att kunna genomföra dessa förstärkningaravser verket göra neddragningar på forskningsverksamheten inomförsurningsområdet som i fortsättningenavses rymmas inom anslaget B 4. Ytterligare neddragning avser verket att göra vad gällernaturresursinventeringar, regionalt ochnationellt miljödatasystem, som delvis får rymmas inom miljöövervakningen,och ärendehandläggning. Naturvårdsverketavser att i samråd med föreslå rege- ringenen uppjustering av den årliga taxan för myndigheternas arbete enligt Prop.1991/92:100 miljöskyddslagen. Justeringen motiveras dels av de höjdakostnaderna för Bil. 15 miljöövervakningen, dels av att inflationen sedanårsavgifterna introducerades minskat det reala värdet av avgifterna.Verket framhåller vidare att den svenska industrin och andra punktkällordärigenom får svara för kostnaderna för en utvidgad miljöövervakning. Detframstår därför som naturligt att också skogs- och jordbruket åläggs ettmotsvarande kostnadsansvar. redovisar i anslagsframställningen sinförsta övergripande resultatredovisning. Verket har koncentrerat sin redovisning pä en uppföljning av dekonkreta mål som statsmakterna fastställt för miljövården samt en analys av hurverkets arbete bidragit tillmåluppfyllelsen. och redovisadenaturvärdsverket till regeringen vilka resurser/verksamheter som avses förasöver till andra myndigheter medanledning av omorganisationen. Anslagsomfördelningar bör i enlighet härmed /93 ske från anslaget B 1. till andra myndigheter enligt följande. -miljöövervakning ( + .) -radioekologi ( + .) -( + .) -databanken för hotade arter (+195 000 kr.) - miljögiftscentrum ( + .) utrustningsmedel via ochhögskolor fr.o.m. /93 föreslår verket att överförs tillSveriges och ligger kvar inom naturvärdsverket,fördelade till miljögiftsverksamhet och till naturvårdsverketsövriga förvaltning. 3Riksdagen 1991/92. skall vara samlande och pådrivande i miljövårdsarbetet -nationellt och internationellt. Verkets arbete skall syfta till att säkerställaen god miljö och biologisk mångfald. Bl.Statens naturvårdsverk, ramanslag 1992/. Bidrag tillmiljöarbete, reservationsanslag . 1992/93 B 3. Investeringar inom miljöområdet,reserva- . tionsanslag 1992/93 B 4. Miljöforskning,reservationsanslag 1992/93 . B 5 Landskapsvårdandeåtgärder, reseivations- . anslag 1992/93 B 6. Sanering och återställning av miljöskadade . områden,reservationsanslag 1992/93 Prop.1991/92:100 Bil. Regeringenbemyndigas att under /93 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med förvärv av eller intrångsersättning i värdefulla naturområden sominnebär åtaganden om högst . för /94. Planeringsramen för perioden1992/93-1993/94 beräknas till följande: , ramanslag B 2. Bidrag till miljöarbete,reservationsanslag B 3. Investeringar inom miljöområdet, reservationsanslag Resultatbedömning och slutsatser Bakgrund I den nyabudgetprocessen ingär i budgetcykel 1. Verket redovisade den 1september 1990 en fördjupad anslagsframställning avseende budgetåren1991/92-1993/94. beslutade regeringen att tillkallaen särskild utredare för att utreda uppgifter ochorganisation. 1avvaktan på utredningens resultat beslutade (JoU 1990/91:30, rskr.338) med anledning av propositionen 1990/91:90 om en god livsmiljö, Prop.1991/92:100 att naturvårdverket inte skulle medges någon treårig budgetram.Natur- Bil. 15 vårdsverket fasades dock in i den treåriga budgetcykel somomfattar budgetåren 1991/92-1993/94. redovisade uredningen omnaturvårdsverkets organisation sitt förslag i betänkandet (SOU 1991:32)uppgifter och organisation. Enligt utredningen börnaturvårdsverket ges en renodlad roll med starkare tonvikt på målstyrning,vägledning, samordning och uppföljning. beslutade regeringen om ändring iförordningen (1988:518) med instruktion för (1991:934).Detta innebar ett principgodkännande av utredningens förslag. Vidare beslutade regeringen omkompletterande direktiv för statens naturvårdsverks anslagsframställning förbudgetåren 1992/93-1993/94.1 direktiven angavs bl.a. följande. skall med anledning av regeringenssträvan att stabilisera ekonomin enligt kompletteringspropositionen1990/91:150, bil. 11:13 redovisa rationaliseringseffekter på ca 10 milj.kr.Denna redovisning skall vara regeringen tillhanda den 1 april 1992.Rationaliseringen skall vara genomförd inom den treårsperiod som anges enligtpropositionen. skall utveckla prestationsmål ochredovisningen skall spegla effektiviteten och produktiviteten inaturvårdsverkets eget arbete. Vidare skall följa upp Sverigesmiljömål och i detta sammanhang analysera hur verkets arbete bidragit till måluppfyllelsen. Arbetetinom bedrivs i enlighet med de förändringar i verketsinstruktion som regeringen fattade beslut om . Där fastställdesockså de övergripande målen för verksamheten. Arbetet med omorganisationen löper planenligt ochverket har till regeringen lämnat de redovisningar som regeringen beslutade omi de kompletterande budgetdirektiven från . Ianslutning till anslagsframställningen för perioden /93-1993/94 har verketi enlighet med de kompletterande direktiven inkommit med en resultatanalys. I huvudsak anser jag att verkets resultatanalys ger ettsamlad bild över de konkreta miljömål statsmakterna har satt upp samt hur dessamäl uppfylls. Analysen ger också en uppfattning om hur verkets eget arbetebidragit till att uppfylla mälen. I några fall uppnås målen , i andrafall senare än planerat. Inriktningen av naturvärdsverkets fortsatta arbete medresultatanalys bör utvecklas till att omfatta även sektorsmyndigheters och länsstyrelsers bidrag för att uppnå miljömål.