prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Jag anser attdet finns skäl att se över vissa bestämmelser i den nya lagen i syfte att ytterligare stimulera prospekteringen efter ochbearbetningen av nya fyndigheter.Det gäller bl.a. vissa inslag i koncessionsprövningen samt sambandet mellan undersökningsverksamhet och rätten attbearbeta upptäckta . Jag avser att återkomma med förslag tilländringar. Jagberäknar anslaget för /93 till 10 milj.kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1.till Statens gruvegendom:Prospektering m.m. för /93 anvisa ett reservationsanslagpå , 2.godkänna vad jag anfört, dels om ändrade riktlinjer för den statliga prosp)ekteringsverksamheten, dels omändrade riktlinjer för verksamhetenvid , 3.godkänna vad jag anfört omavyttring av den statliga gruvegendomen. Statens gruvegendom: m.m. 1990/91Utgift 6 825 000 1991/92Anslag 7 481000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 7 293 000 1992/93Förslag 7 671 000 Kostnadema för nämndens för statens gmvegendomkansli samt förvaltning av statens gmvegendom betalas från anslaget.Nämnden har 13 anställda. 1991/92:100 Bil. Beräknad ändring 1992/93 (därav lönekostnader) -t- 378 000 Nämndenför statens gruvegendom har lämnat en förenklad anslagsframställning /93. Nämnden anför i sin anslagsframställning bl.a. att anslaget för kostnadema förbearbetningskoncessioner (utmålskostnader)bör räknas upp med . Som skäl anför NSG att Sverigesgeologiska undersökning (SGU) har aviserat en avgiftshöjning om förbudgetåret. Regeringenhar i propositionen om inriktningen av den ekonomiska politiken (prop.1991/92:38) bl.a. förordat att den statliga prospekteringsverksamheten samt . För /93 beräknarjag anslaget till 7 671 000kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillStatens gruvegendom: Egendomsfiirvaltning m.rn. för /93anvisa ett förslagsanslag på . Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. 1991/92Anslag 1 000' 1992/93Förslag 1 000 beslöt (prop.1991/92:69, NUlO, rskr. 92) attbemyndiga regeringen att sälja statens aktier m.m., delar av verksamheterinkl. fast egendom i vissa angivna företag. I propositionen har regeringenanfört att omstmktureringsinsatsema i vissa företag kan komma att kräva betydande kapitalinsatser innan en försäljning ärmöjlig. beslöt också att Förvaltningsaktiebolaget skallavvecklas, vilket medför att möjligheten att direkt överföra vinstmedelfrån bolag inom Fortia till andra enheter som ingått i samma koncern upphör.Vidare krävs vid försäljning av större aktieinnehav i vissa fall att direktaförsäljningsinsatser, reklam etc.betalas av säljaren. Kostnaderna för omstruktureringsinsatser, m.m. är svåra att beräkna och beror i hög grad på hurförsäljningen organiseras. Mot dennabakgmnd beslöt också att till kostnader för omstmkturering av vissa statligt ägda företag m.m. på tillläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1991/92 under tolfte huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag på . Med hänsyn till den osäkerhetsom fortfarande råder om hur stora kostnaderna för omstrukturering blir anser jag att ett förslagsanslag på . bör anvisas även för /93. I enlighet medriksdagens beslut avser regeringen att ibudgetpropositionen i fortsättningen lämna en redovisning över vilka försäljningarsom har genomförts, vilka intäkter dessa givit samt i vad mån intäktema haranvänts för direkt amortering på statsskulden. Jag förordardärför att regeringen föreslår att ett förslagsanslag om . för kostnader föromstmkturering av vissa statligt ägda företag, m.m. förs upp påstatsbudgeten för /93. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Kostnader Jör omstrukturering av vissastatligt ägda företag, m.m. för /93 anvisa ettförslagsanslag på . Räntestöd m.m. tillvarvsindustrin Prop.1991/92:100 1990/91Utgift 139 534 508 1991/92Anslag 130 000 000 1992/93Förslag 130 000 000 Riksdagenbeslöt (prop. 1988/89:100, bil. 14, NU 22, rskr. 177) att fr.o.m.den 1 januari 1990 skall inte räntestöd kunna utgå till svensk varvsindustri. Fram tilldetta datum kunde räntestöd utgå till såväl inhemska beställare som videxport. Syftet med räntestöd var att utjämnaskillnaden i konkurrensvillkor mellan svenska och utiändska varvsföretagnär det gäller ränta i samband med kredit. Kostnaden för räntestöd budgetåret1992/93 och kommande budgetår hänför sig därför till tidigare beviljaträntestöd. beslutade även att kontantstödskall kunna utgå till svensk varvsindustri . Syftet medinförandet av kontantstöd var framför allt att minska statens risk inomgarantisystemet beroende på att kreditgarantier inte var förenliga meddetta stöd. Även kreditgarantier har upphört som stödform fr.o.m. den I januari1990. harberäknat kostnaden för räntestöd till svenska beställare med 130milj.kr. för /93. I dennaberäkning ingår även kostnaden för kontantstödet. Jag förordar därför att regeringen föreslår riksdagenatt ett förslagsanslag om 130milj.kr. för räntestöd till svenskabeställare förs upp på statsbudgeten för /93. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillRäntestöd m.m. till varvsindustrin för /93 anvisa ettförslagsanslag på . Infriande av pensionsgaranti för 1990/91Utgift 43 169 744 1991/92Anslag 1 000 1992/93Förslag 80 000 000 beslöt (prop. 1989/90:88,NU88, rskr. 249) att bemyndigaregeringen att ombilda affärsverket FFV till aktiebolag. 1 sambanddärmed beslöt att också utställa en garanti för FFV ABs pensionsåtagande. Det innebär att statenpåtager sig FFV ABs pensionsförpliktelserintill ett belopp av 1 112 milj.kr.Denna garanti kommer att successivt infrias och belastabudgeten i takt med att pensioner betalas Prop. 1991/92:100 ut från staten till pensionärer med pensionsrätt från affärsverketFFV. Regeringen har genom beslut den 15 november 1990fastställt villkoren för utnyttjandet av pensionsgarantin. harför /93 beräknat ettutnyttjande av garantin till 80 milj.kr. Jag förordar därför attregeringen föreslår att ett förslagsanslag om 80 milj.kr. för infriande av pensionsgaranti för förs upp på statsbudgetenför /93. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillInfriande av pensionsgaranti för för /93 anvisa ettförslagsanslag på . F. Teknisk utveckling m.m. F 1.Teknisk forskning och utveckling 1990/91Utgift 861894 053 Reservation 319588 294 1991/92Anslag 851 157 000 1991/92Anslag exkl. mervärdeskatt 828 164 000 1992/93 Förslag 750908 000 Under denna anslagsmbrik anvisas medel till närings- och teknikutvecklingsverket (), teknisk forskning ochutveckling. Från anslaget finansieras dessutom vissaverksamheter inom området informationsförsörjning,däribland forskning- och utvecklingsarbete samt visst stöd tillinnovationsverksamhet. Följande sammanställning ger en ekonomisköversikt av verksamheten under detta anslag (milj.kr. 1991/92:100 Bil. (841,1) (793,9) 'Inkl.integrerade energiforskningsinsatser. Jag har i översiktengjort en preliminär fördelning av anslaget för bud- Prop. 1991//93 på olika anslagsposter. Det bör ankomma på regeringen g-i i-j att besluta om den slutiiga fördelningen. Förslag från myndigheter m.fl. NUTEKhar i sin anslagsframställning /93 redovisat planer beträffande fullföljandet av den inriktning avverksamheten som lades fast genomriksdagens beslut i forskningspropositionen 1989/90:90, NU40, rskr. 337,och de näringspolitiska propositionerna 1989/90:88, NU30, rskr. 326, samt1990/91:87, NU35, rskr. koncentrerar insatsema under anslaget till prioriterade områden såsom materialteknik, biomedicinsk teknik,teknikgmndande kemi, mikroelektronik och systemteknik. På många områden därinsatser görs finns beröringspunkter med de insatser som finansieras frånanslaget H 4. Energiforskning.Samfinansiering från båda anslagen förekommer i vissa projekt. Anslagsframställningar har inkommit frånForskningsrådsnämnden, Tekniskanomenklaturcentralen. Tekniska litteratursällskapet och . Skrivelser från enskildaavseende stöd till uppfinningsutvecklinghar inkommit. överlämnades tillchefen för näringdepartementet utredningsrapporten(Ds 1991:63) Svensk informationsteknologis möjligheter medförslag till riktlinjer för en IT-politik inom det näringspolitiska området. I december 1991överiämnades en rapport (Ds 1991:64) med bilagor till nämnda rapport. Teknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet Jaganser att teknisk forskning och utveckling är av grundläggande betydelseför ökad produktivitet, fömyelse och tillväxt i industrin. Det är mycket viktigt att denna utvecklingleder mot miljövänliga produkter och processer. Genom sina insatser har NUTEKoch tidigare STU utgjort ett viktigtindustripolitiskt instmment i det medellånga och långa tidsperspektivet.Jag bedömer att detta fortsatt kommer att gälla. För den verksamhet som finansieras över dettaanslag beräknar jag ett medelsbehov om 750,9 milj.kr. för /93. Beräkningen gmndar sig på att vissa besparingar måstegöras till följd av det ansträng da statsfinansiella läget. 35 milj.krhar överförts till anslaget F 4. Teknik vetenskapliga forskningsrådet och 3milj.kr. har beräknats för särskilda insatser inom träforskningen /93 (prop. 1989/90:90). har tillfälligt omförts tillanslaget F 7. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete /93. För /93 har ytteriigare 2,5milj.kr. avseende medel för Prop. 1991/92:100 informationsförsörjning tillfälligt omförts till anslaget F 7.Europeiskt gj j-j forskningssamarbete.Den särskilda organisationskommitté som kommer att tillkallas med anledning av vissa myndighetsförändringar inom område kommer att bl.a.se över den framtida användningen avmedlen för forskning inom området informationsförsörjning. För budgetåret1991/92 har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av bemyndigats att godkänna avtal och beslut som rör stöd tillteknisk forskning och utveckling och industriellt utvecklingsarbete m.m. vilkainnebär åtaganden för fiera budgetår. Även under /93 bör det skapas möjlighet att för delar avverksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktigaramprogram och insatsområden underen femårig planeringsperiod. Jag föreslår att bemyndigarregeringen att under /93 få fatta beslut om stöd till tekniskforskning och utveckling, som inberäknat löpande avtal och beslut, innebäråtaganden om högst 375 milj.kr. under budgetåret1993/94, högst 323 milj.kr. /95, högst 263 milj.kr. budgetåret1995/96 och högst 225 milj.kr. Liksom tidigarebör en viss del av resurserna under programmet Ny kunskap hållas fria för projektstöd utanför ramprogrammen för kunskapsutveckling. Avtalsbunden kollektiv forskning som redovisasunder programmet Ny teknik erhåller183 milj.kr. från /92. Motsvarande industrifinansiering uppgår till 258 milj.kr.Verksamhetsvolymen beräknas varaungefär oförändrad för /93. En översyn avkollektivforskningssystemet har genomförts. Den är under remissbehandling. Stöd från detta anslag till FoU-verksamhet skall medverka till attmiljöaspekter och miljökonsekvenserblir beaktade och redovisade. har under budgetåret infört ettsystem för miljökonsekvensbedömningar (MKB). lade fast behandlades bland intemationella frågor behovet av en ökad satsning på projekt som utförs i europeiskt samarbete, exempelvis inom EGsramprogram för FoU, Eureka etc. Jaganser att bör fortsatt beakta de möjligheter som öppnats för svensk medverkan i EGs ramprogram ochandra internationella program förforskning och utveckling. Jag har beräknat insatser för småföretags deltagande i Eureka på ökad nivå inomanslaget för /93.Jag återkommer dessutom senare under anslaget F 7. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete tillfrågan om ytterligare stöd för attfrämja europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete. I utredningen 2000 pekas EG-frågor ut somviktiga när det gäller samarbetsmöjlighetema inom detinformationsteknologiska området. Jag delar utredningens uppfattning att IT är en av de viktiga teknologiema inom vilken vi måste fortsätta att bedrivahögkvalitativ forskning och utveckling. Allt fier produktområdenblir successivt beroende, direkt eller indirekt, av den informationsteknologiska utvecklingen och dess 59 Det är därför avvital betydelse att också den mindre IT- Prop. 1991/92:100 industrin gesbättre möjligheter än att delta i denna process, gjj ja bördärför i ännu högre grad än hittillsprioritera detta område som FoU inom andra väletableradeteknikområden bör klara sig utan statligt stöd. Inriktningen av programmen Nykunskap. Ny teknik och Nya produkter Inomprogrammet Ny kunskap initieras och lämnas stöd till industriellt motiverade långsiktigaforskningsprogram och projekt för kunskapsutveckling. Insatsema syftar till att stärka den tekniska kunskapsbasen och den långsiktigakompetensförsöijningen i . Programmen har vanligen en varaktighet av eneller flera treårsperioder. Programmet Ny teknik har till syfte att främststödja förberedande teknikutvecklingoch därtill kopplad teknisk forskning. Insatsema under programmet sker i form av kollektiv forskning ochFoU-program i bred samverkan mellan industrin och FoU-genomförande organ.Insatsema delfinansieras av industrin. Programmet Ny teknik utgörs tillhälften av kollektiv forskning medan resten består av större s.k.insatsområden samt enskilda projekt. Ett insatsområdeinnehåller ett större antal sammanhängande projekt inom ett teknikområde. Flera samverkande aktörer svararför genomförandet under en begränsad tidsrymd, vanligen tre till . Programmet Nyaprodukter syftar till en breddning avindustribasen inom olika produkt- ochteknikområden genom att stimulera tillkomsten av nya teknikbaserade affärsverksamheter. Programmet omfattar bl.a. teknikbaserat nyföretagande,produktutveckling, Eureka-förstu-dier,teknikspridning och nätverksutveckling, småföretagsservice, uppfin-namtbildning, uppfinnarpriser, innovatörsbidragsamt arbetstagarinitierade projekt. Det är angeläget att industrin tar ett ökatfinansiellt ansvar för de insatser som sker i samverkan mellan NUTEKoch industrin. Goda fömtsättningar att bidra till ett ökat teknikbaserat företagande med hjälp av produktutvecklingsstöd finns främst inominformationsteknik-relateradeprojekt, bioteknik och biomedicinsk teknik samt miljöteknik. Insatsema bör därför ytterligare koncentreras tillprojekt för teknik- och forskningsbaseratnyföretagande inom dessa områden. I linje härmed bör också stöd tillEureka-projekt vid små och medelstora företag ges hög prioritet. Detta innebär att fömtom de hittillsvarande medlen till Eureka-förstudier särskilda projektmedelnu avsätts. Ovanstående innebär att mindrevikt bör läggas på andra aktiviteter. Stödet med inriktning på arbetstagarinitieradeprojekt (ATIP) startade och syftade urspmngligen till att stimulera och stödja projektförslag från anställda som inte har tilldirekt uppgift att arbeta med produktut veckling. Stödet har bedrivits i annoriunda och mer per sonalkrävande former än övrigt projektstöd.Med utgångspunkt i de er farenheter som vunnits och mot bakgmnd av behovet av att förenkla och 60 effektivisera administrationen börstödet integreras med övrigt Prop. 1991/92:100 produktutvecklingsstöd. De förändringar som genomförs av bl.a.programmet Nya produkter medför att en ny programstmktur bör utformas /94. NUTEKansvarar för stöd till tekniskt utvecklingsarbete samt övriga frågor rörande informationsförsörjning som fallerinom myndighetens verksamhetsområde. För informationsförsörjning har dessutom beräknats4,17 milj.kr. för de övriga insatser som faller inomnäringsdepartementets ansvarsområde. Dessamedel avser bl.a. bidrag till Tekniska litteratursällskapet och (). Det ankommer påregeringen att besluta om den närmare fördelningen av medlen. Den verksamhet vid Svenska Uppfinnareföreningensom bl.a. avser utbildning ochfinansiering av lokala rådgivare bör för /93 erhållamedel för en oförändrad verksamhetsnivå. Det bör ankommapå regeringen att utfärda närmare föreskrifter för medlens användning. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. godkännade föreslagna riktlinjema för teknisk forskning och ut veckling, 2. bemyndigaregeringen att i enlighet med vad som anförts, under /93, låta staten tapå sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till tekniskforskning och utvecklingsarbete m.m. som, inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden på högst . under /94, högst . under /95, högst 263 000 000kr. under /96 och högst . under /97, 3. till Teknisk forskning och uneckling för /93 anvisa ett reservationsanslag på . 1990/91Utgift 10 000 000 Reservation 805 124' 1991/92 Anslag 26 200 000 991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 25 539 557 1992/93Förslag 36 150 000 Under dettaanslag och under anslaget E 17. Naturvetenskapliga forsk- Prop. 1991/92:100ningsrådet, under huvudtitel, finansierar nä- □.., rings- och teknikutvecklingsverket,, resp. naturvetenskapliga forskningsrådet elva tvärvetenskapligakonsortier inom materialteknik. Konsortiema är tidsbegränsade insatser,avsedda att pågå men bör utvärderas redan efter två eller treår, i första hand , efter beslut av regering och riksdag med anledningav proposition 1989/90:90 (NU40, rskr. 337)Om forskning. Det övergripande målet för satsningen på konsortier är att åstadkomma en nyorientering inom de materialtekniska områden som kommer att få storbetydelse för den industriella utvecklingen . NUTEKhar i sin anslagsframställning föreslagit 45,0 milj.kr. för konsortieverksamheten under /93.Fördelningen av dessa medel mellan de elva konsortiema kommer att avgöras efterden intemationella utvärdering som har genomförts under december 1991.Under de två första åren har varje konsortium fått i genomsnitt 2,5 milj.kr.för sin verksamhet. För de elva materialtekniskakonsortiema har jag beräknat sammanlagt 36,2 milj.kr. för verksamheten /93. Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet, som beräknat 2,9 milj.kr. (exkl.mervärdeskatt) för konsortieverksamheten under /93. Jag har även erfarit att konsortiema genom riktadesatsningar från forskningsrådsnämnden tillförts medel för utmstning istorleksordningen 48 milj.kr. För att säkerställa en önskvärd omfattning ochinriktning av det svenska deltagandeti EGs ramprogram för forskning och utveckling föreslås tillfälligtunder /93 en omföring av 5 milj.kr. från detta anslag till anslaget F 7. Europeiskt forsknings-och utvecklingssamarbete. Den till våren1993 planerade propositionen om forskning avses innehålla förslag om finansiering /94 - 1995/96av svensk medverkan i EGs ramprogram för forskning och utveckling. I samma proposition kommer även konsortiemasfortsatta verksamhet att prövas. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillMaterialteknisk forskning för /93 anvisa ett reservationsanslagpå . Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet 1990/91Utgift 30 700 000 1991/92Anslag 34 261 000 1992/93Förslag 35 630 000 Bidragetär budgeterat inkl. mervärdeskatt. Under detta anslag anvisas medel till StiftelsenSveriges teknisk-vetenskapligaattachéverksamhet, STATT. Denna är en offentlig stiftelse med svenska staten ochIngenjörsvetenskapsakademien som huvudmän.Verksamheten finansieras till ca två tredjedelar av statsbidraget och tillca en tredjedel av egna intäkter från uppdrag, publikationer och konferenser. STATT har som huvuduppgift att följa den tekniskautvecklingen inom olikaindustrinationer och att rapportera till svenska företag, myndigheter och forskningsorganisationer om denna utveckling.Attachéverksamheten har kontor i , , , , , ,, , , , och . Den sammanlagda personalstyrkan utomlands uppgårför närvarande till ca 70 personer.Verksamheten administreras av ca 10 [jersoner från ett hemmakontor iStockholm. Stiftelsenhar i sin anslagsframställning för /93 föreslagit att41,8 milj.kr. anvisas för verksamheten. Förslaget att öka anslaget innefattarökad bevakning av miljö- och arbetsmiljöteknik liksom teknik för tjänstesektom samt ökad special- ochländerbevakning. Förslaget innefattaräven en särskild satsning riktad mot de små och medelstora företagen, indexerad kostnadsuppräkning inkl.kostnadstäckning för valutaeffekter samt viss försöksverksamhet. Prop.1991/92:100 Föredragandens överväganden .. .. Jag anser att STATT är ettkvalificerat och effektivt instmment för att hålladet svenska samhället och näringslivet informerat om tekniska framsteg i omvärlden. Jag bedömer att STATTs samladekompetens bör kunna utnyttjas för atti ökad utsträckning komma de små och medelstora företagen till nytta. För /93 har jagräknat med att verksamheten skallbedrivas inom den ram som angavs i propositionen 1989/90:88 om vissa näringspolitiska frågor, s. 128, och medbeaktande av den delvis nya inriktning som redovisas i propositionen 1991/92:51om en ny småföretagspolitik, s. 40. Jag har för nästa budgetår beräknat ett bidrag på35,6 milj.kr. Jag har då beaktat och inkluderat de särskilda resurser tillSTATT som regeringen tidigare aviserat i propositionen 1991/92:51, vad avserökade insatser riktade mot de små och medelstora företagen. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till Stifteben teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet för /93 anvisa ett reservationsanslag på35 . 1990/91Utgift 64 788 000 Reservation 2212 421' 1991/92Anslag 130 468 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 126 863 495 1992/93Förslag 184 966 000 Anslaget finaniserar den forskningsstödjandeverksamhet m.m. som teknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) bedriversamt TFRs förvaltning. TFR inrättades den1 , varvid STUs tekniska forskningsrådsfunktion (STUF) avslutades. beslutade dels om anslagför TFR under /91 med 67 milj.kr., dels om riktlinjer förresursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 med 32 milj.kr. 1989/90:90, NU40, rskr. TFR skall byggas uppsuccessivt fram tillmitten av . TFR har enligtsin instmktion (1990:730) till uppgift att främja och Prop. 1991/92:100stödja vetenskapligt betydelsefull gmndforskning inom det tekniska områ- p:j j-i det. TFR skall verka för att information om forskningoch forskningsresultat sprids. TFR skallsamverka med andra myndigheter och organ inom forskningens område. I samband med förslaget om inrättande av TFRangavs att rådet i förhållande tillSTUF borde tillföras väsentiigt ökade resurser, omfördelade från viss annan gmndforskningsverksamhet vidbl.a. STU, t.ex. på energiområdet (prop. 1989/90:90 s. 405 och 438).Riksdagen uttalade att det var angeläget att STU i samarbete med rådet finnerformer som möjliggör att denna verksamheti möjligaste mån kan genomföras enligt tidigare planer (NU 1989/90:40). TFR har i sinanslagsframställning äskat sammanlagt 259,7 milj.kr. Jaghar beräknat anslaget enligt de av fastlagda riktlinjema för resursförstärkningarför /93. I enlighet med vad regeringen tidigare anfört i prop.1990/91:87 (avsnitt 4.2.4) bör ytteriigare 30milj.kr. successivt tillföras TFR för att finansiera minst 200 doktorandtjänster inom främst tekniskfakultet. Utbyggnaden skall ske successivtmed en utökning med 50 doktorandtjänster . För budgetåren 1992/93 - 1994/95 beräknar jag enökning av anslaget för detta ändamål med 12,5 milj.kr., 12,5 milj.kr. Vid anslagsberäkningen harjag dessutom tagit hänsyn till att 20 milj.kr. tillfälligt omförs till anslaget F 7. Europeiskt forsknings-och utvecklingssamarbete /93. Anslaget F 4 beräknasdärmed till totalt . för /93. Den till våren1993 planerade propositionen om forskning avses innehålla förslag om finansiering /94 - 1995/96av svensk medverkan i EGs ramprogram för FoU. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillTeknikvetenskapliga forskningsrådet för /93 anvisa ettreservationsanslag på . 5 1991/92. 1991/92:100 F 5. Europeiskt rymdsamarbete m.m. _.. .- 1990/91Utgift 360 130 000 1991/92Anslag 406 098 000 1991/92Anslag exkl. mervärdeskatt405 869 000 1992/93 Förslag 447439 000 Anslaget finansierar dels bidrag tilldet europeiska rymdsamarbetet inomEuropean , , dels bilaterala samarbete främst med och . Inomanslaget ryms också myndighetens förvaltningskostnader. statens delegation för rymdverksamhet, har i sin anslagsframställningutgått från de treåriga riktlinjer för sin verksamhet som fastställts i den av godkända forskningspropositionen (1989/90:90,NU40, rskr. Rymdstyrelsen begär under detta anslag 482 milj.kr.