prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Jag förordar dock att medel för ändamålet beräknas på ensärskild rampost under ramanslaget för den lokalapolisorganisationen. Medlen bör disponera av på såsätt att de direkt kan användas av polismyndighetema. Genom en sådan budgetteknik kan man bemästra variationer ifråga om belastningen för den enskilda myndigheten. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillLokala polisorganisationen för /93 anvisa ett ramanslag på 1991/92: lOO Somjag nämnde i inledningen (avsnitt5.10) arbetar en parlamentariskt sammansatt kommitté,åklagaratredningen -90, med en översyn av åklagarverksamheten ochförandersökningsreglema. Det är ettomfattande arbete som bedrivs och det finns enligt min uppfattning anledningatt ha stora förväntningar på resultotet av kommitténs arbete. I inledningenredogjorde jag också för det uppdrag som riksåklagaren fått rörandedecentralisering av beslutsbefogenheter och budgetonsvar Jag vill även här nämna att riksåklagaren ioktober 1991 redovisat ett uppdrag angående decentralisering avpersonal- och ekonomiadministrativauppgifter Enligt min mening bör förslagen vidareutvecklas av riksåklagaren inomramen för det fortsätto förayelsearbetet. Det är i detta sammanhangviktigt att understryka att en utgångspunkt i det fortsatta arbetet måste vara att verksamhetsansvar ochekonomiskt ansvar följs åt. Åklagarväsendets framtida organisation ärockså en fråga som måste beaktos. Åklagarväsendethar /92 en ny treårig budgetram. Detta innebär attverksamhetens inriktning och medelstilldelningen för åklagarväsendet i principhar lagts fast för budgetperioden /92 -1993/94. Beslutet om resurstilldelning bör nu omprövas för att undvikaatt underskott uppstår i verksamheten. För hela statsförvaltningen gäller i princip ettgenerellt rationaliseringskrav på av en myndighets anslag. Somett uttolat produktivitetskrav påverksamheten skall av anslaget dras in till stotskassan som enbesparing. Resterande belopp får återläggas för åtgärder i syfte att höja effektiviteten och produktiviteten på olikasätt. Med hänsyn till verksamhetens art bör ett modifieratrationaliseringskrav komma i fråga när det gäller åklagarväsendet. 1990/91 Utgift 20 410 287 1991/92Anslag 22 378 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 22 095 000 1992/93Förslag 23 015 000 Riksåklagarenär under regeringen högste åklagare och leder åklagarverksamheten i riket. Riksåklagaren är ocksåcentral förvaltningsmyndighet för åklagarväsendet. Riksåklagarenskansli är organiserat på två byråer, kanslibyrån och tillsynsbyrån. Häratöverfinns personal för riksåklagarens åklagarverksamhet i högsto domstolen. Prop.1991/92:100Bilaga 3 Förvaltningsko.stnader18 476 000 (däravlönekostnader) (14 974 000) Lokalkostnader 3 619 000 (+ 620000) -I- 196 000 Riksåklagarenbegär att ramen förstärks med 100 000 kn för kostnader som föranleds avåklagarväsendets ökade interaationella samarbete. Denresultatorienterade stymingen ställer stora krav på de centralaförvaltningsmyndighetema. Riksåklagaren måste därför ha en pådrivande roll idet fortsatta förayelsearbetet. Jag ser det som ytterst angeläget att ettkraftfullt och målinriktot arbete bedrivs i detto avseende. Det gäller t.ex.arbetet med decentralisering av beslutsbefogenheter och budgetansvar, ADB-utbyggnadenoch chefsutvecklingen. Mot bakgrand av det jag sagt föreslår jag attett modifierat rationaliseringskrav - - tillämpas på riksåklagaren.Samtidigt är det angeläget att satsningar görs för att höja verksamhetensekonomiadministrativa standard. Av den anledningen återförs tillanslaget. Häratöver bör anslaget tillföras med anledning av det ökadeintemationella informationsutbytet. Under återstoden av den treåriga budgetperioden innebärdetta - med utgångspunkt från anslaget exkl. mervärdeskatt för budgetåret1991/92 -att anslaget bör uppgå till följande. /93 Budgetåret1993/94 Prop.1991/92:100 Jag hemställer att regeringenföreslår att tillRiksåklagaren för /93 anvisa ett ramanslag på 23 015 000 kn 1990/91 Utgift 478 781 543 1991/92 Anslag 475 863 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 474 352 000 1992/93 Förslag 506 575 000 Föråklagarverksamheten är landet indelat i 13 regionen Vid de regionala myndighetema,som var och en leds av en överåklagare, tjänstgör statsåklagare ochdistriktsåklagare som handlägger vissa typer av mål, främst sådana som rörekonomisk brottslighet. Överåklagaren skall handlägga mål som är särskiltkrävande och utövar dessutom ledningen över åklagarverksamheten inom sinregion. Riket är indelati 86 åklagardistrikt. Åklagarmyndigheterna i 83 av dessa distrikt lyder under regionåklagarmyndigheterna och leds av chefsåklagare. Åklagarmyndigheterna i ,och , som var och en leds av en överåklagare, står utanförden regionala åklagarorganisationen.Överåklagama i dessa tre distrikt fiillgör i princip samma uppgifter somöveråklagama vid regionåklagarmyndighetema. Häratöver finns ensfetsåklagarmyndighet för speciella mål, ledd av en överåklagare. Åklagama vidden myndigheten handlägger mål i hela riket, i försfe hand särskilt omfetfendemål eller mål som berör flera regionen 7 1991/92. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (386 085000) -t- 28 860 000 (+ 25 472 000) -1- 32 223 000 Riksåklagarenbegär att ramen räknas upp med sammanlagt 18 milj. kn avseendekostnadskonsekvenser av löneavfel, noferielöner, utbildningskostnader samtsmärre ADB-investeringar m.m. Arbetsbelastningenvid åklagarmyndighetema har fortsatt att öka. Någon lättnad i arbetsbördantorde inte kunna förväntas . har detvisat sig föreligga en bristande överensstämmelse mellan resurseraa enligt dennuvarande ramen och det fektiska kostnadsläget. har huvudsakligen singrand i faktorer som åklagarväsendet inte kunnat påverka. För att ramen inteskall urholkas ser jag det därför som nödvändigt att anslaget förstärks meddrygt 10 milj. kr Härigenom skapas åter ettsådant handlingsutrymme som systemet med treåriga budgetramarföratsätter 1 enlighet med vad jag sagt inledningsvisföreslår jag att ett rationaliseringskravtillämpas även på åklagarmyndighetema. Rationaliseringskravet bör dock med hänsyn till verksamhetens artbegränsas till 1,5 milj. kn är det ytterst angeläget attsatsningar görs på ADB-området. Jag föreslår därför att 1 milj. kr återförstill anslaget för detfe ändamål. Under återstoden av den treåriga budgetperiodeninnebär detfe - med utgångspunkt från anslaget exkl. mervärdeskatt /92 - att anslaget bör uppgå tillföljande. Bilaga /93 /94 Jag hemställer att regeringenföreslår att tillÅklagarmyndigheterna för /93 anvisa ett ramanslag på 506 575 000kn D. DOMSTOLSVÄSENDET M.M. Prop. Som jag nämnde i inledningen(avsnitt 2.1) har en parlamenferiskt sammansatt kommitté, dornstobutredningen,gjort en översyn av domstolamas uppgifter ocharbetssätt med inriktning på att åsfedkomma ett effektivare domstolsväsende. I direktiven fördomstolsutredningen (din 1989:56) utfelade min företrädare (s. 6 ff) attdomstolama framför allt har utsatts för stora påfrestningar Ettväsentligt skäl är den allt större arbetsbelastningen. Målen och ärendena harblivit fler och mera komplicerade. Från en situation där man i allmänhet haftgoda möjligheter att lägga ned erforderlig tid och omsorg på varjearbetsuppgift har man, trots ett fortlöpande rationaliseringsarbete, på sinahåll hamnat i en situation som med fog kan beskrivas som besvärlig. Det står avflera skäl klart att det krävs även andra åtgärder än tillskott av resurser föratt svårighetema skall kunna undanröjas. Mot den bakghmden har det varit enhuvuduppgift för domstolsutredningen att se till att domstolama i principtilldelas enbart sådana arbetsuppgifter som verkligen kräver domstolsprövning.Med andra ord bör verksamheten i domstolama renodlas. I linje med det har detvarit en annan huvuduppgift för utredningen att se till att måltypema ärändamålsenligt fördelade mellan olikadomstolskategorier Kommittén har också sett över instansordningen iskilda hänseenden. Vägledande här är att tyngdpunkten i rättskipningen skallligga i försfe instans. Ock förfarandereglerna ses i vissa hänseenden över avutredningen. uppdrag ingick ursprangligen även att se över domstolsväsendets organisation. Genomregeringsbeslut återkallade regeringen emellertid uppdragetsåvitt avser den frågan. Den övervägs nu i stället inom justitiedepartementet.Arbetet bedrivs utifrån ett brett perspektiv och med delvis andrautgångspunkter än som följde av domstolsutredningens direktiv. Bl.a. ingår nu iarbetet även frågan om i vad månspecialdomstolar av olika slag skall finnas kvar . Målet föröversynen är ett effektivt och slagkraftigt organiserat domstolsväsende. En viktig frågaför domstolsväsendet är hur de administrativa beslutsbefogenhetema bör varafördelade mellan central och lokal nivå. Den frågan är beroende av vilkenorganisation man har, och den får alltså övervägas mot bakgrand av vad mankommer fram till när det gäller domstolsorganisationen. Det medför i sin turatt frågan om vilken roll skall spela - en fråga somaktualiserats bl.a. genom utredningar som orfe av verket på eget initiativ ochefter uppdrag av regeringen - bör lösas i nära samband med organisationsfrågan. Detsamma gäller frågan om den intemabeslutsprocessen i administ- rativa frågor vid domstolarna. I samband med att den dåvarande Prop. regeringen beslufede omen ny organisation för Bilaga 3 tingsrätt avskaffedes plenum ochkollegium som beslutande organ i administrativa frågor vidtingsrätten. Reformen innebär att lagmannen själv fetter beslut i deadministrativa frågor som tidigare avgjordes i plenum eller kollegium. Frågangäller nu om man bör gå vidare på denna väg eller om man bör behålla - ellerkanske tvärtom förstärka - de kollegiala organens roll ibeslutsprocessen. Även denna fråga är föremål för överväganden ijustitiedepartementet. Den reform avrättskipningen pä socialförsäkringsområdet som nämnts i 1990 och budgetpropositioner är nu på väg att slutföras.Sedan den 1 juli 1991 gäller en ny instansordning för socialförsäkringsmål, sominnebär att förvaltningsbeslut i socialförsäkringsärenden inte längre överklagas till försäkringsrätten uten tilllänsrätten. Länsrättens beslut kan överklagas till kammarrätten och vidare tillförsäkringsöverdomstolen. Försäkringsrättemafinns övergångsvis kvar för att avarbete inneliggande målbalansenAvsikten är att försäkringsrättema skall upphöra och attåterstående mål då skall överföras till kammarrätteraa. När detgäller delegering av arbetsuppgifter från domare till annan personal gårreformarbetet vidare. Flera försöksprojekt pågår , ochdomstolsverket har inlett ett större projekt om ändrade arbetsformer iunderrätt och överrätt, där en väsentlig fråga är just möjlighetema att delegeraarbetsuppgifter från domarpersonal. Domstolsväsendet har ingått i enförsöksverksamhet med treåriga budgetramar avseende budgetperioden /90 -1991/92. avgav hösten 1991en fördjupad anslagsframställning avseende budgetperioden /93 -1994/95. Med hänsyn till de förändringar i fråga om domstolsverksamhetensinnehåll och domstolsorganisationen som kan förväntas som ett resultet av detpågående översynsarbete som jag redovisat i det föregående bedömer jag det som olämpligtatt nu te ställning till domstolsväsendets medelsbehov för hela treårsperioden.I stället förordar jag att medelsbehovet för domstolsväsendet i princip nuläggs fest för den kommande tvåårsperioden, dvs. för budgetåren 1992/93 och1993/94. är fram till den1 lokalhållare för domstolsväsendetoch rättshjälpsmyndigheten. Lokalytorna uppgår till ca365 Under innevarande budgetår disponeras ca 354 milj. kn förlokalkostnaden 1990/91 Utgift 62 338 700 1991/92 Anslag 60 875 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 58 061 000 1992/93 Förslag 61 932 000 är centralförvaltningsmyndighet för de allmänna domstolama, de allmännaförvaltningsdomstolama, bosfedsdomstolen, arrende-ochhyresnämnderna, försäkringsdomstolama, rättshjälpsmyndigheten och deallmänna advokatbyråerna. har också till uppgift att på det allmännas vägnar föra felan mot beslut irättshjälpsfrå-gon Chef fördomstolsverket är en generaldirektör verket finns en organisationsenhet,en ekonomienhet, en personalenhel och en juridisk enhet. Dessutom finns ettsekreferiat och en personalansvarsnämnd. Från anslaget befelas också kostnadema förverksamheten vid noferie-nämnden och tjänsteförslagsnämnden fördomstolsväsendet. -1- 3 871 000 (därav lönekostnader) (33 658 000) (-t- 1 353 000) + 3 871 000 Bilaga 3Domstolsverket yrkar att anslaget för /93 skall minskas med 1,6milj. i forhållande till föregående budgetår Enligt verket bör bl.a. medelföras från anslaget till domstolamafor att ge dessa möjlighet att välja mellan att själva utföra vissaadministrativa uppgifter, som utför åt dem ufen kostnadför domstolama, och att köpa administrativa tjänster av . Domstolsverketyrkar i förhållande till det anslag som begärs för /93 attanslaget skall reduceras med 5 milj. kn för /94. framtida roll ocharbetsuppgifter har behandlats i flera olika sammanhang under innevarandebudgetår Bl.a. har på eget initiativ och med anlitande av extemkonsulthjälp sett över sina arbetsuppgifteroch sin organisation (1991:5). Senast belystes denna fråga av i en redovisning avett regeringsuppdrag angående omställning och minskning av den sfetligaadministrationen inom domstolsväsendet(1991:9). En gemensam utgångspunkt i de båda rapporteraa harvarit att söka lösningar som gör det möjligt att minska kostnadema för delöpande administrativa uppgifter som utför åt domstolama.Utifrån denna målsättning har föreslagit att medel skall förasöver från verkets anslag till domstolama för att ge dessa möjlighet att väljamellan att själva fe över vissa adminstrativa arbetsuppgifter eller att köpamotsvarande administrativa tjänster avdomstolsverket. Av redovisning av nämndaregeringsuppdrag framgår det att en sådan decentralisering kräver betydandeinvesteringar Bl.a. behöver ett nät för dafekom-munikation mellan domstolama och verket byggas upp. Vidare måste domstolamasadministrativa kompetens förbättras och ADB-stödet vid domstolama byggas ut. I detfe sammanhang vill jag framhålla att det är viktigtatt domstolama i den utsträckning det är praktiskt lämpligt ges möjlighet att själva fe ansvar för driften ochutvecklingen av det lokala ADB-stödet. Frågan omdomstolsverkets framtida roll och organisation är naturligtvis i högsfe gradförknippad med vilken domstolsorganisation vi har . Som jag nämntinledningsvis är domstolamas organisation föremål för överväganden inomjustitiedepartementet. Mot denna bakgrand anser jag att mera omfettandeförändringar av och domstolamas arbetsuppgifter i adminstrativthänseende bör prövas först i samband med att man fer ställning tilldomstolsorganisationen. Någon överföring avmedel från anslag till domstolama bör därför inte ske under dentvåriga budgetperioden. bör dock inrikto sinverksamhet på att göra det möjligt för de stora och medelstora domstolama attunder /95 te över ansvaret för de löpande personal- och ekonomiadminstrativa uppgifter somi dag handhas av verket. Vidare bör Prop. 1991/92:1(X) domstolsverketfullfölja sina planer att successivt föra ut budgetansvaret Bilaga 3 tillallt fler domstolar Jag föreslår att anslaget skall beräknas medutgångspunkt från vad som har anvisats för /92. Vid minberäkning av anslaget har jag beaktet attdet skall vara möjligt för att lämna ett visst bidragtill kostnadema för att bygga upp ett domstolsväsendets informa-tionscentram iJönköping. Liksomföregående år bör ett rationaliseringskrav tillämpas på . Rationaliseringskravet uppgår till av anslaget.Av dette bör dras in till stetskassan. Resterande belopp böråterläggas till anslaget och i huvudsak användas för att höja verksamhetensekonomiadministrativa standard. Med hänsyn tilldet anförda bör anslaget under den tvååriga budgetperioden uppgå tillföljande. /93 /94 Jag hemställer att regeringenföreslår att tillDomstolsverket för /93 anvisa ett ramanslag på 1990/91 Utgift 2 157 570 555 1991/92 Anslag 2 164 214 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 2 145 611 000 1992/93 Förslag 2 378 759 000 Allmänna domstolar ärtingsrättema, hovrättema och högste domstolen. Tingsrätterna är allmäimaunderrätten Det finns 97 tingsrätten Hovrätterna är överrätter i de mål somöverklagas från tingsrättema. Det finns 6 hovrätter: (15avdehiingar, varav 13 för allmänna mål och 2 för vatten- och festighetsmål),hovrätt (4 avdelningar), hovrätten över och (5avdelningar), hovrätten för (6 avdelningar), hovrätten för NedreNorrland (2 avdelningar) och hovrätten for (2 avdelningar). är överrätt i de mål somöverklagas från hovrättema. Domstolen är indelad i tre avdelningar 1domstolen finns 24 justitieråd. tre av dessa tjänstgör ilagrådet. För högste domstolen finns ett särskilt kansli till vilketrevisionssekreterare är knutna. Allmännaförvaltningsdomstolar är länsrättema, kammarrätterna och Prop. 1991/92:100 regeringsrätten. Länsrätterna är allmänna förvaltningsdomstolar närmastunder kammar-rättema. Det finns 24 länsrätter. Kammarrätternaär bl.a. överrätter i de mål som överklagas från länsrättema. Det finns fyrakammarrätter: kammarrätten i (7 avdelningar),kammarrätten i (7 avdelningar), kammarrätten i (4avdelningar) och kammarrätten i (4 avdelningar, varav en extraavdelning). Regeringsrättenär högste allmänna förvaltningsdomstol. Regeringsrätten är överrätt i de målsom överklagas från kammarrätterna. Regeringsrättenavgör mål om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut. Domstolen ärindelad i tre avdelningar I domstolen finns 20 regeringsråd. Två av dessa tjänstgör ilagrådet. För regeringsrätten finns ett särskilt kansli till vilketregeringsrättssekreterare är knutna. Försäkringsdomstolar är försäkringsrättema ochförsäkringsöverdomstolen. Försäkringsrätterna är tre, en för (6 avdelningar, varav en extra avdelning), en för (5 avdelningar) och en för (2 avdelningar). Försäkringsrättemaprövar överklagade ärenden från försäkringskassoma som gällersocialförsäkringen. Försäkringsrätten för prövar dessutom vissaärenden från . Som tidigare nämnts är försäkringsrättemasverksamhet under avveckling, och deras funktion övertes av länsrättema ochkammarrätterna. Försäkringsöverdomstolen prövar mål som överklagasfrån försäkringsrättema - fno.m. även försäkringsmålsom överklagas från kammarrätteraa - och eller somstyrelsen underställer domstolens prövning. Domstolen har 11 lagfama och 10andra ledamöten Hyresnämndernahar bl.a. till uppgift att medla och vara skiljenämnd i hyrestvister samtavgöra vissa typer av sådana tvisten Arrendenämnderna har motsvarande uppgifti arrendetvisten Flertelet av nämndema har två eller tre län somverksamhetsområde. Hyresnämndema har gemensamt kansli med arrendenämndema.Sådana kanslier finns på 12 orten Bostadsdomstolenär över- och slutinstans i de ärenden som avgörs av hyresnämnderna. Från anslagetbetelas också kostnadema för de kansligöromål för statens ansvarsnämnd somfullgörs av . Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader)Lokalkostnader (1 631248 000) (+ 137 480 000) yrkar att anslagetför /93 - i förhållande till vad som har anvisats ochmed beaktande av de personalförändringar som blir följden av att densummariska processen fno.m. /92 flyttes från tingsrättema tillkronofogdemyndighetema - räknas upp med sammanlagt 66 milj. kr Ökningen avserfrämst ökade lönekostnader med anledning avden nya domarbanan och med anledning av vissa centralt träffede löneavfel,personalförstärkningar med anledning av inträffade volymförändringar iverksamheten, ökade utbildnings- och ADB-kostnader,upprastning av domstolaraas lokaler, andra lokalkostnader samtportokostnaden Också de nytillkomna målen om psykiatrisk tvångsvård ligger tillgrand för yrkande. När det gäller ADB-investeringaryrkar att en investeringsram om 60 milj. kn läggs fest för denkommande treårsperioden. De allmänna domstolarna m.m. hararbetsläget vid de allmätma domstolama varit pressat,framför allt beroende på en fortgående ökad tillströmning av mål ochärenden. I synnerhet har detfe gällt hovrättema och de större Anteletinkomna brottmål i tingsrätterna (exklusive noferiemål) ökade Bilaga 3 med 3,mellan . Ökningen innebär att trenden hålleri sig, och det finns inget som pekar på att något trendbrott kan förväntesunder . Även när det gäller tvistemålen(exklusive mål angående gemensam ansökan om äktenskapsskillnad) har enmarkant ökning av antelet inkomna mål skett mellan . Ökningenhar uppgått till . För konkurserhar en fortsatt kraftig ökning skett, en ökning som självfallet i hög grad påverkats av kostnadsutvecklingen och denvikande konjunkturen. Sammanteget har antelet inkomna konkursärenden jämfört med ökat . Detfinns inga tecken till avmattning i den höga tillströmningstekten. När det gällerinskrivnings- och bouppteckningsärenden är situationen alltjämt mycket besvärlig. Vid vissa tingsrätter är väntetidema för attfå sådana ärenden handlagda oacceptebelt långa. innebär självfelletnackdelar inte bara för enskilda personer ufen också för myndigheter och kreditinrättningar Jag vill erinraom den reform av den summariska processen som riksdagenbeslutede och som träder i kraft (prop.1989/90:85, JuU31, rskn 311). Den medför att medel bör överföras från domstolsväsendet till exekutionsväsendetför /93. Antelet mål iho\rätterna har ökat kraftigt . Ökningen uppgick till . Det skall nämnasatt den totela ökningen uppgick till 19,6 %.Hovrättema har ökat sin målawerkning ,men målbalansema har ändå ökat med . I början av år1991 uppdrog den dåvarande regeringen åt stetskontoret att göra en organisatorisk översyn av . Uppdraget skall varaslutfört . Enav tenkama bakom uppdraget var att borde få en lättnad iarbetsbördan och att statskontoret skulleöverväga om detta kunde ske genom en förändring av hovrättemasdomkretsindelning. Enligt min mening talar flera skäl för att man snarastgenomför en justering av domkretsindelningen så att län, som hörunder , förs över tillGöta hovrätt. Jag är närmast inne på att en sådan omreglering bör ske redan perden och avser därför att återkomma tillregeringen i denna fråga. I högstadomstolen har arbetsläget förbättrats och får nu anses varatillfredsställande. Det bör därför vara möjligt att minska antalet justitieråd (se även prop. 1990/91:66).I högsta domstolen har skett en kraftfull satsning på ADB-stöd som inomkort kommer att vara fiillt genomförd. Det kan i sammanhanget nämnas attregeringen beslutat införa tidsbegränsade förordnanden förföredragandena i de båda högsta domstolsinstansema. Den ordningen ligger väl ilinje med de nya principer för meritvärdering och domaratbildning som infördes och bör bidra till eneffektivisering av resursutnyttjandet vid dessa domstolars kanslier Antalet ärenden i hyresnämndernafortsätter att öka. ökningen - om man bortser frånärenden enligt hyresförhandlingslagen - Prop. 1991/92:100 knappt 5 .,%jämfört med . För bostadsdomstolen har den Bilaga 3 minskning avantalet inkonma mål som skedde fortsatt . Jämfört med har antaletinkomna skattemål i länsrätterna ökat något . Över en femårsperiodhar dock antelet inkomna skattemål minskat.Minskningen beror delvis på ändrade skatteregler men också på en ändradinriktning av texeringsarbetet. De mål som fellit bort har i allmänhet varit demindre komplicerade. har nya tyngre mål tillkommit. Under senare tidhar det bl.a. varit de s.k. skal-bolagsmålen som kommit i blickpunkten. De avgjordaskattemålens genomsnittliga omloppstid låg på cirka 20 månaden somskattemålen antelsmässigt har minskat har andra måltyper ökat. Under förstedelen av 1980-telet kom det in i genomsnitt drygt 30 000 körkortsmål 1986 har denna måltyp ökat successivt. kom det in cirka 48 000körkortsmål till länsrättema. Den nyatexeringslagen (1990:324) tillämpades förste gången vid texering.Lagen irmebär omfettande förändringar och förenklingar i fexeringsförferandet. Det nya fexeringsförferandetkan leda till att anfelet skattemål i länsrättema minskarytterligare men de närmare effektema är osäkra.