prop · GF0362 · 1991-12-31 00:00:00 — Dennaartikel tillämpas inte såvida inte en allmän förmögenhetsskatt las ut i båda avtalsslutandestaterna. 1.It is understood that for the purposes of paragraph (1) sub-paragraph (d) of Article24: (a)Ihe mere fact that profils are not charged with corporate or income tax be- 1.Avtalet fömtsätter vid tillämpningen av artikel 24 punkt I d att: a) del faktum alt vinster inlebeskallas med inkomst- eller bolagsskatt på grand av 4 1991/92. causeof losses carried forward or back does not prevent the dividends paid oul of theseprofits to qualify for exemption from Swedish tax; (b) unless the company recelving the dividends requestsotherwise, dividends will be considered firstly to have been paid out ofprofits which qualify these dividends for exemption from Swedish tax, if suchprofits are available; (c) income and capital gains derived by a companyresident in the before the entry into force of this Convention willup lo and including 31 of be considered to qualify the dividendsto be paid out of them for exemption of Swedish tax, provided these dividends qualifiedfor exemption under the Convention between the Kingdom of and the Kingdomof the for the avoidance of double taxation and for the establishmentof rales for reciprocal administrative assistance with respect to taxes on incomeand on capital, signed at The Hague on 12 1968. It is understood thatfor the computa-tion of the réduction mentioned in paragraph (3) of Article 24,the items of capital referred to in paragraph (I) of Article23 shall be taken into account for the value thereof reduced by the value of thedebts secured by mortgage on that capital and the items of capital referred toin paragraph (2) of Article 23 shall be taken into account for the value thereofreduced by the value of the debts pertaining to the permanent or fixedbase. atttidigare eller senare års underskott kvittats mot dessa vinster,diskvalificerar inte utdelningar som består av sådana vinster frånskattebefrielse i , b) utdelning i första hand skall anses ha skett avvinster som kvalificerar utdelningen för skattebefrielse i , om sådanavinster finns tillängliga; detta gäller såvida inte det bolag som tar emotutdelningen begär annat, c) inkomster och realisationsvinster som förvärvats avett bolag med hemvist i Nederländeraa före ikraftträdandet av detta avtal kantill och med utdelas med bibehållen skattebefrielse iSverige under föratsättning att sådan utdelning hade kunnat ske i enlighet medavtalet mellan och Nederländeraa förundvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angåendeömsesidig handräckning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet, vilketundertecknades i . Vid beräkningen av den skattenedsättningsom anges i artikel 24 punkt 3 skall från värdet av sådan förmögenhetstillgångsom avses i artikel 23 punkt 1 avdrag göras för skuld för vilkenförmögenhetstillgången utgör säkerhet. Vid beräkningen av värdet av sådanförmögenhetstillgång som avses i artikel 23 punkt 2 skall avdrag göras förskuld som är hänförlig till det fasta driftstället eller den stadigvarandeanordningen. IN WITNESS whereof the undersigned,being duly authorized thereto, have signed this Protocol. Till bekräftelse härav harundertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade, undertecknat dettaprotokoll. DONEat this 18th day of 1991, in duplicate in the English language. Som skedde i den18 i två exemplar på engelska språket. For the Goverament of the Denna lag träder i kraft den dag regeringenbestämmer. Genom lagen upphävs kungörelsen (1968:771) omtillämpning av avtal mellan och förundvikande av dubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angåendeömsesidig handräckning beträffande skaller på inkomst och förmögenhet samlförordningen (1977:358) om kupongskall för person med hemvist i , m.m. P''°p- 1991/92:62 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem Bildt, ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , , Proposition om dubbelbeskattningsavtal mellan och Nederiändema Detförsta avtalet mellan och Nederiändema för undvikande avdubbelbeskattning och fastställande av bestämmelser angående ömsesidighandräckning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet undertecknades den25 . Detta avtal ersattes av det nu gällande avtalet som ingicks den12 och som blev tillämpligt på inkomst hänförlig till beskattningsårsom börjar efler utgången av samt vid taxering till statligförmögenhetsskatt eller senare (prop. 1968:133, BevU 59, rskr. 328, SFS1968:771). Detnu gällande avtalet är föråldrat i vissa delar och avviker från vad som numeraär brakligt i svenska dubbelbeskattningsavtal. Från svensk sida logs därförinitiativ lill förhandlingar om ett nytt avlal. paraferadesett på engelska språket upprättat förslag till avtal. Förslaget har därefteröversalts till svenska. Avtalsförslagetremitterades till kammarrätteraa i och samt till riksskatteverket.En del påpekanden har gjorts vilka föranlett ändringar i avtalsförslaget.Vidare har remissinstansema uttryckt önskemål om att vissa avtalsbestämmelserskall förklaras närmare. Härefter har ett förslag till lag omdubbelbeskattningsavtal upprättats inom . Lagförslagetbestår dels av en huvudtext i tre paragrafer, dels av en bilaga som innehålleravtalstexten. Här redovisas paragraferaas innehåll medan avtalels innehållpresenteras i avsnitt 4. 1 förslaget till lagföreskrivs atl avtalet skall gälla som lag här i landet (1 §). Vidare regleras där frågan om avtalets tillämplighet i förhållande till annan skattelag (2 §). I 3 § föreskrivs atl då en här bosatt person uppbär inkomst som enligt avtalet skall undantas från svensk skatt eller beskattas 40 endast i Nederländernaskall sådan inkomst inte tas med vid taxeringen. Enligt art. 32 i avtaletträder avtalet i kraft den trettionde dagen efter Prop. 1991/92:62 den senastedagen då resp. regeringar skriftligen meddelat varandra att erforderligakonstitutionella åtgärder vidtagits i resp. stat. Det är således inte möjligtatt nu avgöra avtalet kommer att träda i kraft. I förslagettill lag har därför föreskrivits att lagen träder i kraft den dag regeringenbestämmer. Fysiskperson bosatt i beskattas där för all inkomst oavsett varifrånden härrör. Vad som avses med "bosatt" avgörs med hänsyn tilllevnadsomständigheterna ("according to the circumstances"). Härvidhar i praxis särskilt beaktats omständigheter såsom om personen har en bostadsom stadigvarande står till hans förfogande i Nederländeraa, om hans familj ärbosatt där eller om han i övrigt har personliga och ekonomiska förbindelser, t.ex. anställning, i Nederiändema. Gifta beskattas var och en för sin inkomst avtjänst, rörelse och självständig yrkesutövning. Kapitalinkomster beskattas,för gifta som bor tillsammans, hos den make som har högst inkomst. Den makenbeskattas även för minderårigt baras kapitalinkomster. I regel beskattasfysiska personer inte för realisationsvinster, såvida inte vinsteraa ärhänförliga till en rörelse. Avdrag medges för kostnader som är nödvändiga för intäkteraasförvärvande. Från inkomst av tjänst medges antingen ett schablonavdrag elleravdrag för faktiska kostnader. Schablonavdraget uppgår till av inkomsten,dock lägst 208 Dfl och högst I 036 Dfl. Näringsidkare är berättigade till ettsärskilt avdrag, som minskar i storlek när den beskattningsbara vinsten ökar.Alla skattskyldiga medges ett grandavdrag på 4 660 Dfl. För en ensamståendeförälder med ett eller flera oförsörida bam under uppgår grandavdraget lill8 388 Dfl. En ensamstående förälder som arbetar utanför hemmet och har ett bamunder är häratöver berättigad lill ett avdrag som motsvarar avtjänsteinkomsten, dock högst 3 728 Dfl. Skattesatsen uppgår till 35,förbeskattningsbara inkomster upp till 42966 Dfl, till för inkomster mdlan42967 och 85 930 Dfl och till för inkomster däröver. För vissa tillfälligainkomster som kan hänföras till tillämpas speciella skattesatserpå , eller . Skatteraa uppbärs huvudsakligen under beskattningsåretgenom källskatter och preliminära skatter. Utdelningar och vissa ränteinkomsterär föremål för källskatt på . Personer med hemvist i Nederländeraa kanavräkna källskatten mot sina förfallna inkomstskatter. I Nederiändema dubbelbeskattasbolagsvinster, dvs. först beskattas vinsten i bolaget och därefter beskattas vinsten hos aktieägaren när den delas ut. Utdelningar och övriga vinstöverföringar är inte avdragsgilla från det utdelande bolagets inkomst. Ett bolag med hemvist i måste innehålla källskatt på utdelningen. För aktieägaren är källskatten fullt avdragsgill från inkomstskatten. Bolagsskatten kan däremot inte dras av mot inkomstskatten. Bolagsskatt erläggs av juridiska personer som räknas upp i "the Corporate Income Tax Act". Handelsbolag betraktas 'l inlesom ett särskilt skattesubjekt, ulan bolagsmännen beskattas i regel Prop.1991/92:62 direkt för sin andel av vinsten. Bolag som är hemmahörande iNederländerna beskallas där för all.inkomst oavsett varifrån den härrör.Skattefri-hel föreligger dock enligt reglerna om "participation exemption"som gäller för företag som innehar ett väsentligt aktieinnehav i ett annatföretag med hemvist i eller utomlands för alla inkomster hänförligatill ett sådant aktieinnehav, inkl. realisationsvinster vid försäljning avaktierna. För företag med fast driftställe i Nederiändema men som inte ärhemmahörande där kan sådan skattebefrielse medges under föratsättning att vissaytterligare krav är uppfyllda. 1 likhet med vad som gäller för fysisk personfinns inte heller beträffande bolag någon definition av uttrycket"hemmahörande" i nederiändsk skattelagstiftning, utan begreppet bestämsallt efter omständigheterna. Bolag som är bildade enligt nederländsk lag ansesdock alltid hemmahörande i . Andra omständigheter av betydelse ärsätet och platsen för den verkliga ledningen. Källskatt utgår på utdelningarsom lämnas från ett företag hemmahörande i till ett företag medeller ulan hemvist där. Källskatten uppgår till och får avräknas motinkomstskatten för företag hemmahörande i . På ränteinkomster ochpå royalty utgår i regel ingen källskatt. Om elt nederländskt bolag inneharminst av andelarna i elt annat nederländskt bolag kan dessa bolag ansöka omall bli behandlade som en enhel i beskattningshänseende, vilket bl.a. innebäratt endast en gemensam deklaration måste lämnas. Bolagsskatten är degressiv ochuppgår lill på beskattningsbara inkomster upp till 250000 Dfl och rill 35%på inkomster däröver. Fysiskapersoner som inle är bosatta i är föremål för en särskildinkomstskatt (non-resident income tax) för vissa inkomster som härrör frånNederländerna. Sådana inkomster är t. ex. vinster som är hänförliga till ettfast driftställe i , inkomst av tjänst som förvärvals genomverksamhet i , inkomst av fast egendom belägen i ,del av vinst i ett företag (handelsbolag) vars ledning finns i Nederiändema ochperiodiska utbetalningar från staten m. fl. Som regel är personer ulan hemvisti inte berättigade till de särskilda personliga avdragen. Däremotär de berättigade till grandavdraget. Fysiska personer som inte är bosatta i i princip på de första 42 966 Dfl. För inkomster mellan 42967 och 85 930 Dfl är skattesatsen och för inkomster däröver . Utländskaföretag som inte är hemmahörande i Nederländeraa är bl.a. skattskyldiga där förinkomst hänförlig till ett fast driftställe i , inkomst av fastegendom belägen i , inkomst och realisationsvinst hänförlig tillexploatering av naturtillgångar belägna i och dd av vinst i eltföretag med ledning i . För utländska förelag gäller sammaskattesatser som för nederländska förelag. På överföring av vinst hänförligtill ett fast driftställe i utgår inte någon källskatt. Fysiska personerbosatta i är skattskyldiga för all förmö genhet oavsett var tillgången är belägen. För personer som inte är bosatta utgår förmögenhetsskatt på vissa tillgångar i , t.ex. fast ' egendombelägen i Nederländeraa och tillgångar belägna i Prop. 1991/92:62som är att hänföra till ett fast driftställe. Makars förmögenhet beskattas hosden make som har den högsta inkomsten. Barn beskattas själva för sinförmögenhet. Skattesatsen för förmögenhet uppgår till 0,. Om den skättskyldigesinkomstskatt och förmögenhetsskatt överstiger av hans beskattningsbarainkomst, kan det överskjutande skattebeloppet återbetalas efler ansökan. Eltförslag att procentsatsen skall sänkas lill föreligger. Avtaletär utformat i nära överensstämmelse med de bestämmelser som Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () rekommenderat för bilateraladubbelbeskattningsavtal ("Model Double Taxation Convention on Income and onCapital", 1977). Vissa förändringar har gjorts i förhållande till det nugällande avtalet. Den viktigaste ändringen gäller bolags skattefrihet förmottagen utdelning. Vidare har nya regler gällande verksamhet utanför kusteninförts. En femårsregel beträffande realisationsvinster vid försäljning efterutflyttning av aktier etc. har också introducerats. Art.1 som anger på vilka personer avtalet tillämpas överensstämmer med art. 1 igällande avtal. Art.2 upptar de skatter på vilka avtalet är tillämpligt och överensstämmer iprincip med art. 2 i del gamla avtalet. Uttrycket "skatter på elt förelagstotala löneutbetalningar", som i det gamla avtalet finns i punkt 2, haruteslutils för att tydligare klargöra atl svenska socialavgifler inle omfattasav avtalet. På svensk sida har ersällningsskatlen och utskiftningsskatten somnumera avskaffats ej medtagits i uppräkningen i punkt 3, medanfastighetsskatten tillkommit. Art.3 innehåller definitioner av vissa uttryck som förekommer i avtalet. Definitioner förekommer även i andra artiklar i avtalet. Sålunda definie ras t.ex. uttrycken "fast driftställe" i art. 5,"utdelning" i art. 10, "ränta" i art. 11 och "royalty" i art. 12. 1 det nya avtalet har iöverensstämmelse med OECDs modellavtal införts en definition av uttrycket "intemationell trafik". Av protokollet (punkl II) framgåratt transport av utmstning eller personal mdlan en avtalsslutande stat och en plats där verksamhet bedrivs utanför denna stats kust eller mellan sådana platser inle är att anse som internationell trafik, utan skall betraktas som transporter mellan platser inom den staten. Punkt I av protokollet innehåller ett förtydligande av definitionen "". Art. 4 innehåller regler för var en person skall anses ha hemvist i avta- -* Dessa regler har således inte betydelse för var cn person skall Prop.1991/92:62 anses vara bosatt enligt intema skatteförfattningar utan avserendast att reglera frågan om hemvist vid tillämpning av avtalet. Däremotinverkar reglerna i de avtalsslutande statemas intema rätt på avtaletshemvistbegrepp, eftersom frågan om var en fysisk eller juridisk person vidtillämpningen av avtalet skall anses ha hemvist i första hand avgörs medledning av lagstiftningen i resp. stat. Artikeln har utformats iöverensstämmelse med det gamla avtalet och med OECDs modellavtal.Hemvistdefinitionen medför att svenska handelsbolag i princip inte omfattas avavtalet, trots att sådana bolag omfattas av bolagsdefinitionen i art. 3. Dettaförhållande beror på att svenska handelsbolag inte är egna skattesubjekt enligtsvensk skatterättslig lagstiftning och därför inte kan anses ha hemvist iSverige vid tillämpning av ett avtal som innehåller en hemvistdefinition ienlighet med art. 4 punkt 1 i OECDs modellavtal. Bestämmelsen i art. 4 § 4 idet gamla avtalet gällande bl. a. diplomaters hemvist återfinns i det nyaavtalet i art. 30 punkt 2. Vidare har i protokollet (punkt III) införts enbestämmelse som stadgar att en person som bor ombord på ett skepp utan att hanågon verklig bostad i någon av de avtalsslutande stateraa skall anses hahemvist i den avtalsslutande stat i vilken skeppet har sin hemmahamn. Art.5 definierar uttrycket "fast driftställe" i avtalet. Definitionen ärav avgörande betydelse för beskattningen av inkomst av rörelse (art. 7) och haräven betydelse för tillämpningen av den s. k. 183-dagarsregeln i art. 15 punkt2. Definitionen överensstämmer i allt väsentligt med motsvarande bestämmelser idet gamla avtalet och i OECDs modellavtal. Art.6 22 innehåller regler om fördelning av beskattningsrätten till olikainkomster och förmögenhetstillgångar. Avtalets uppdelning i olika inkomsterhar endast betydelse för tillämpningen av avtalet och således inte vidbestämmandet av till vilket inkomstslag eller till vilken förvärvskällainkomsten skall hänföras enligt svensk skatterätt. I de fall en inkomst ellerförmögenhetstillgång "får beskattas" i en avtalsslutande stat enligt bestämmelseraai art. 6-22 innebär detta inte att den andra staten fråntagits rätlen attbeskatta inkomsten eller förmögenhetstillgången i fråga. Beskattning får - ominget annat är föreskrivet i annan bestämmelse i avtalet -ske även i den andrastaten om så kan ske enligt dess intema beskattningsregler, men denna statmåste i så fall undanröja den dubbelbeskattning som därvid uppkommer. Art.6 innehåller bestämmelser om beskattning av inkomst av fast egendom. Artikelnöverensstämmer med det gamla avtalet och med OECDs modellavtal med denskillnaden att definitionen av "fast egendom" inkluderar även byggnader. Art.7 reglerar beskattningen av rörelseinkomst. Med undantag för att bestämmelseraa i § 4 i det gamla avtalet har uteslutits och att en ny protokollspunkt har tillkommit är artikeln utformad enligt det gamla avtalet och även enligt OECDs modellavtal. Inkomst av rörelse som ett företag i en stat bedriver i den andra staten får beskattas i sistnämnda stat 44 endastom rörelsen bedrivs från fast driftställe där. 1 sådant fall är kostna- Prop.1991/92:62 der som är hänförliga till driftstället avdragsgilla i den stat därdriftstället finns, oavsett i vilket land kostnaderaa uppkommit. § 4 i detgamla avtalet, som medger att ett fast driftställes inkomst bestäms pågrandval av en fördelning av hela företagets inkomst på dess olika delar, kan varkentillämpas av eller Nederiändema, eftersom möjlighet att taxera ett fastdriftställe på sådant sätt inte föreligger enligt ländemas interna rätt. Enligtpunkt V i protokollet skall beträffande art. 7 punktema 1 och 2 vinsten fråndel fasta driftstället inte bestämmas på basis av den totala summan sommottagits av företaget utan endast på basis av den ersättning som är hänförligtill det fasta driftställets faktiska verksamhet. Art.8 föreskriver undantag från regleraa om rörelseinkomst i art. 7 när det gällerinkomst av sjöfart eller luftfart i interaationell trafik. Liksom tidigaregäller att sådan inkomst endast beskattas där företaget har sin verkligaledning. Eftersom enligt intera rätt i vissa fall inte kan utnyttjadenna beskattningsrätt har införts en ny bestämmelse som ger hemviststaten rättatt beskatta inkomsten om den stat där företaget har sin verkliga ledning pågrand av sin lagstiftning inte kan beskatta inkomsten i sin helhet ("subjectto tax"). I punkt 3 har införts en särskild regel för SAS som innebär attavtalet endast reglerar beskattningen av den del av SAS inkomst som är hänförligtill den svenske delägaren. Enligt punkt 4 omfattas inkomst genom uthyraing avobemannade skepp eller luftfartyg i internationell trafik av artikeln om uthyraingsinkomstensammanhänger med inkomst som ett företag förvärvar genom användningen av skeppeller luftfartyg i intemationell trafik. Art.9, som ger de avtalsslutande statema möjlighet att ändra vinstfördelning vidvissa transaktioner mellan företag med intressegemenskap, överensstämmer iprincip med OECDs modellavtal. I punkt 1 andra stycket har på initiativ från Nederländeraainförts en bestämmelse enligt vilken det förhållandet att företag medintressegemenskap har ingått ett avtal om fördelning av kostnader avseende t.ex.forskning och utveckling inte i sig utgör skäl för att justera ett företagsräkenskaper. Bestämmelserna i punkt I innebär givetvis inte någon inskränkningi möjlighetema att vidta en justering enligt intern svensk lagstiftning. Ipunkt 2 ges stateraa möjlighet att lösa den ekonomiska dubbelbeskattning somkan uppkomma inom en interaationell koncera till följd av en uppjusteringenligt punkt 1 av ett företags inkomst i en av stateraa ("cortesponding adjustment"). Art.10, som behandlar beskattning av utdelning, ansluter till de princi per som gäller enligt OECDs modellavtal. I punkt 2 anges att utdelning inte får beskattas i källstaten om mottagaren är ett bolag som innehar av det utdelande bolagets kapital. I andra fall får skatten inte överstiga av utdelningens brattobelopp. Uttrycket "utdelning"defi nieras i punkt 3. Häri inbegrips även "inkomst av fordringar som medför rätt till andel i vinst", vilket har sin bakgrand i att Nederiändemaenligt sin intema rätt behandlar avkastning från "profit sharing bonds" som utdelning. Definitionen av "utdelning" gäller såsom brakligt endastvid tillämpning av art. 10 och således inte om uttrycket förekommer i andra artiklar. Enligt punkt 4 beskattas utdelning på andel som har verkligt "5 sambandmed fast driftställe eller stadigvarande anordning i en stal som Prop.1991/92:62 inkomst av rörelse resp. inkomst genom självständig yrkesutövning,vilket innebär att denna stal inle behöver begränsa sin skatt på utdelningen.Punkt 5 återger, liksom tidigare, förbudet i OECDs modellavtal mot s. k. extraterritoriell beskattning. Art.11 innehåller regler för beskattning av ränta. Enligt punkt 1 skall sådaninkomst beskattas endast i den stat där mottagaren har hemvist. Uttrycket"ränta" omfattar, till följd av vad som redogjorts för ovan, inteavkastning på fordringar med rält till andel i gäldenärens vinst. Art.12 behandlar beskattning av royalty. Sådan inkomst beskattas endast iinkomsttagarens hemvistslat (punkt 1), om inte den rättighet eller egendom ifråga om vilken royaltyn betalas har verkligt samband med rörelse resp.självständig yrkesutövning som bedrivs från fast driftställe ellerstadigvarande anordning som inkomsttagaren har i källstaten (punkt 3). Imotsats till vad som tidigare gällde inkluderas inte, i enlighet med OECDsrekommendation ("Trends in Intemational Taxation"),ersättning för nyttjande av industriell, kommersiell eller vetenskaplig utrastningi begreppet royalty. Sådan ersättning beskattas i stället som rörelseinkomst. Art.13 reglerar beskattning av realisationsvinst och överensstämmer i princip meddet gamla avtalet och med OECDs modellavtal. Enligt punkl 1 får vinst på grandav överlåtelse av fast egendom beskattas i den stat där egendomen är belägen.Vinst vid överlåtelse av lös egendom som utgör rörelsetillgång i fastdriftställe eller som är hänförlig till stadigvarande anordning för utövande avsjälvständig yrkesverksamhet får beskattas i den stat där driftstället resp.anordningen finns (punkt 2). Realisationsvinstreglerna i punkt 3 avseendeöverlåtelse av skepp eller luftfartyg som används i internationell trafik harkompletterats med en "subject to tax"-bestämmdse och med en särskildbestämmelse avseende SAS. "Subject to iax"-bestämmelsen gerföretagets hemviststat beskattningsrätten i fall då vinsten i sin helhet intekan beskattas i den stat där företagel har sin verkliga ledning. Vinst vidöverlåtelse av annan egendom än sådan som anges i punkterna 1 3 beskattas iregel endast i överlåtarens hemviststal (punkt 4). Undantag från denna regelföreskrivs i punkt 5. Detta undantag är nytt i förhållande till vad som gällerenligt det gamla avtalet och skall ses mot bakgmnd av bestämmelsen i 53 § 1mom. a sista stycket KL. Denna bestämmelse infördes och innebär att enperson (oavsett medborgarskap), som inte är bosatt i enligt nämnda lag,kan beskattas i för vinst vid överlåtelse av aktier och vissa andravärdepapper utfärdade av svenska företag, under föratsättning att personen vidnågot tillfälle under de tio kalenderår som närmast föregått det år dåöverlåtelsen skedde haft sitt egentliga bo och hemvist i eller vistatshär stadigvarande. Regeln i avtalet gäller dock för svensk del endast en svenskfysisk person som flyttat till Nederiändema och därefter överlåter sina aktieretc. och som haft hemvist i under loppet av föreöverlåtelsen av aktiema.