prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Verksamheten med interaationella adoptioner harförändrats . Andelen privata adoptioner har ökat. Är 1990kom av adoptivbarnen hit förmedlade genom privata kontakter vilket kanjämföras med . Kraven på kunskap hos de kommunalasocialsekreteraraa ökar därigenom. Det är som kan och skall gesocialnämnderaa de råd och den informafion som behövs för att bedöma familjerslämplighet som adoptivföräldrar och ge dem stöd i detta arbete. Antal förmedlade adoptivbarn och förmedlingssättet 1991/92:100 Bil. Totalt antal förmedlade adoptivbarn Förmedlad genom auktoriserad organisation Förmedlad utan auktoriserad organisa tion Andel barn förmedlade utan auktoriserad organisation Jag anser att målen för nämndensverksamhet uppfyllts på en rimlig nivå. har en kostnadseffektivorganisation som åstadkommer mycket med begränsade resurser. Min bedömning äratt den senaste periodens utveckling av NIAs uppgifter och resurser innebär attutrymme för ytterligare resultatförbättring på området är begränsat. Jag delar NIAsbedömning att det årliga antalet adoptioner torde ligga kvar påungefär oförändrad nivå, omkring 1 000 , samt att fördelningen mellanadoptioner förmedlade av organisationer och adoptioner utan organisationersmedverkan inte kommer att förändras radikalt. Mot bakgrand av den fördjupadeprövningen somjag gjort av verksamheten drar jag följande slutsatser. Det övergripandemålet för NIAs verksamhet att underlätta adoptioner i av utländska barabör ligga fast. Dessutom visar min bedömning av verksamheten att nämnden börge ökad tyngd åt arbetet med att följa deninteraationella utvecklingen på området och därvid samla information ifrågor som rör adopfion av utländska bara. Också i övrigt bör NIAsinformationsverksamhet ökas. Uppgiften attfölja den interaationella utvecklingen på adoptionsområdet har skurits ned isamband med NIAs omfördelning av resurser. Denna del av NIAs verksamhet ärviktig för att upprätthålla förtroendet för svensk adoptionsverksamhet ibaraens ursprangsländer och för att samla information i frågor som rör adoptionav utländska bara. En viktiguppgift för är att ge socialnämnderaa råd och information samt ge dem ochallmänheten en bild av den svenska synen på adoptioner. Andelen privataadoptioner har ökat vilket medfört att kraven påkunskap hos socialsekreteraraa har ökat. För att uppfylla angivnamålsättningar anser jag att nämnden skall Prop.1991/92:100 filldelas ytterligare ,varav . för att följa den Bil.6 interaationella utvecklingen påadoptionsområdet och . för att öka informationsverksamheten. Jag anser attNIA uppfyller kraven för att få en treårig budgetram för perioden1992/93-1994/95. Planeringsramenför perioden /93-1994/95 har mot denna bakgrund beräknats utifrån följandeutgångspunkter: 1991/92 Beräknadändring Exkl. 1992/93 1993/94 94/95 Bidrag till de auktoriserade Reform -I- 175 Summa 5 416 -1-412 Jag har vidare beaktat den höjning av lönskostnadspålägget som sker den1 . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att 1.godkänna att verksamheten inom NIAs ansvarsområde skall ha denövergripande målsättning som jag förordat i avsnittet Slutsatser, 2.till för intemationella adoptionsfrågor för budgetåret1992/93 anvisa ett ramanslag på . Omsorg om äldre och handikappade Prop. Mål och inriktning för äldreomsorgen Målen för samhällets service ochvård till äldre utgår ifrån människors rätt att så långt det är möjligt självafå bestämma över sin livssituation och att få behålla sin integritet även närvårdbehoven blir omfattande. Detta övergripande mål skall vara vägledande bådeför planeringen av äldreomsorgen och i det dagliga service- och vårdarbetet.Samhällets resurser för service och vård behöver fortsatt byggas ut ochutvecklas så att det är möjligt för människor att kunna välja att bo kvarhemma. För dem som önskar att flytta till någon särskild boendeform för serviceoch omvårdnad bör det fmnas ett varierat utbud. Riksdagenbeslutade på grandval av propositionen om ansvaret för serviceoch vård till äldre och handikappade m.m. (prop. 1990/91:14, SoU9, rskr. 97)att kommunema fr.o.m. skall ges ett samlat ansvar förlångvarig service och vård för äldre och handikappade. Genom beslutet fårkommuneraa en skyldighet att inrätta särskilda boendeformer för service ochomvårdnad, bostäder med särskild service samt dagverksamheter. Kommunema övertaransvaret för sjukhemsvården dels genom att ca 500 enheter för långtidssjukvårdmed sammanlagt 31 000 platser förs över från landstingen och dels genom ettbetalningsansvar för ytterligare 3 400 vårdplatser för vilka landstmgen har ettfortsatt verksamhetsansvar. Ett särskilt betalningsansvar införs också förmedicinskt färdigbehandlade inom somatisk korttidssjukvård och geriatrisk vård.Kommunema får genom reformen en skyldighet att bedriva sjukvård i de särskildaboendeformerna samt en befogenhet att erbjuda hemsjukvård i ordinärt boende. Riksdagenfattade ijuni 1991 beslut om den ekonomiska reglering som följer aväldrereformen (prop. 1990/91:150, bil. 1:3, SoU25, rskr. Den ekonomiskaregleringen innebär att totalt . förs över från landstingentill kommunema för att täcka kostnadema för den verksamhet som kommuneraa bliransvariga 1992. Regle-ringsinstramenten består av en kombinationav skatteväxling, förändringar i statsbidrags- och skatteutjämningssystemen samtett system för kostnadsutjämning mellan kommuneraa. hari anslutning'till behandlingen av frågan om den ekonomiska regleringen fattatbeslut om ett utökat statligt stöd inom äldreom-sorgsområdet uppgående tilltotalt . Av medlen skall 2 miljarderkr. utges som stimulansbidrag till grappboende för åldersdementa, psykisktutvecklingsstörda, psykiskt sjuka och fysiskt handikappade. För utbyggnad ochombyggnad av institutioner avsätts . så att alla som önskar detskall få bo i ett eget rum. Kommuneraakompenseras med ett statsbidrag om . föratt täcka viss del av kostnaden för medicinskt färdigbehandlade inom densomatiska korttidssjukvården och den geriat-riska vården. Ett stafiigt stöd fillutbildningsinsatser och information utbetalas under Prop. med 500 milj.kr. Landstingen ochde landstingsfria kommunema tillförs ett särskilt statsbidrag på 500 milj.kr.under år 1992 med syfte att bl.a. förkorta kötiderna inom den somatiskakorttidssjukvården. Regeringen gavi i uppdrag att_följa upp och utvärderaäldrereformen vad avser innehåll, kvalitet och kostnader. Avrapportering avuppdraget skall ske i anslutning till den årliga anslagsframställningen, ochsenast skall uppdraget i sin helhet avrapporteras. För deextraordinära insatser som krävs bl.a. i form av särskild forskarkompetens,avses ett belopp om 25 milj.kr. Socialstyrelsenhar vidare fått i uppdrag att i samarbete med följa upp och beskriva utvecklingen avseende särskilda boendeformer föräldre och handikappade. I uppdraget ingår bl.a. att följa hur stimulansbidragenutnyttjas och hur särskilda boendeformer byggs ut och utformas i samband medny- och ombyggnad. Uppdraget skall fortlöpande avrapporteras i samband med denårliga anslagsframställningen och särskilt skall fördelningen avstimulansbidrag mellan olika grapper redovisas. Regeringen beslutat tillkalla en särskild kommitté med uppgift attfölja tillämpningen och effektema av det kommunala betalningsansvaret inomhälso- och sjukvården. Kommittén har vidare till uppgift att vid behov föreslåförändringar i utformningen av systemet medbetalningsansvar. Kommitténs arbete skall vara avslutat senast den 1 maj1993. har regeringen beslutat att inrätta en särskilddelegation angående behovet av korrigeringar i förhållande till den ekonomiskaregleringen till följd av äldrereformen. Delegationens uppgift har begränsatstill att göra en avstämning med utgångspunkt i uppenbara tekniska fel ellerräknefel som kan ha skett i samband med den ekonomiska regleringen. Socialstyrelsenhar följt utvecklingen inom personalområdet och främst harintresset koncentrerats kring stora personalomsättning ochsvårighetema att rekrytera personal. Regeringen uppdrog åtsocialstyrelsen att följa upp utvecklingen på personalområdet. Våren 1991avlämnades rapporten - en uppföljning av utvecklingen påpersonalområdet inom äldre-och handikappomsorgen. Av rapporten framgår bl.a.att kommunema i allt större utsträckning satsar på personalpolitiska insatser.Personalomsättningen och sjukfrånvaron synes ha minskat och då inte enbart somen följd av konjunkturförändringen. Genom särskilda medel har socialstyrelsenunder haft i uppdrag att samla in och sprida erfarenheter och idéer pådet personalpolitiska området. Detta uppdrag redovisades slufiigt . Regeringenuppdrog åt och statens invandrarverk attgemensamt kartlägga och beskriva de äldre invandrarnas situation i Sverige.Rapporten mångkulturell äldreomsorg, som avlämnades , ger enbra beskrivning av äldre invandra- Därvid konstateras att kommuneraas och landstingens Prop.1991/92:100 beredskap att möta de äldreinvandraraas behov är låg. Det finns därför Bil.6 skäl att i fortsättningen följadenna grapps behov av omsorg och övrigt stöd. bör därvid spelaen aktiv roll. Våld motäldre är ett starkt skuld- och tabubelagt område. Med anledning av en motion iriksdagen uttalade socialutskottet att frågan om misshandel av äldre måsteägnas större uppmärksamhet. gav regeringen detta tillkänna (1990/91:SoUll, rskr. Regeringen uppdrog åt attkartlägga och beskriva de äldres situation i hemmet med särskild uppmärksamhetpå de grapper som kan antas vara utsatta för olika former av våldshandlingar.Uppdraget bör avrapporteras . Mål och inriktning för handikappolitiken Staten, kommunema och landstingenhar tillsammans det grandläggande ansvaret för att människor medfunktionshinder skall få möjligheter till ett liv på samma villkor som övrigamedborgare. Målen för handikappolitiken är att tillförsäkra varje människaekonomisk trygghet och inflytande över sin situation samt att utforma samhälletså att det, i vid bemärkelse, blir tillgängligt för alla. Det arbete sombedrivs handikapputredning (S 1988:03) är av stor betydelse förutformningen av den framtida handikappolitiken. Handikapputredningenhar avlämnat flera betänkanden. Betänkandet (SOU 1989:54) Rätt tillgymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar har legat till grand förpropositionen 1989/90:92 om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindradeungdomar. På grandval av proposifionen beslöt (1989/90:SoU20, rskr.271) bl.a. om en i skollagen fastställd rätt till gymnasieutbildning för svårtrörelsehindrade ungdomar med behov av speciellt anpassad gymnasieutbildning.Vidare inrättades ett särskilt statsbidrag för finansiering av boende i elevhemoch för habilitering i anslutning till den specialanpassade utbildningen. Betänkandet(SOU 1990:2) Överklagningsrätt och ekonomisk behovsprövning inomsocialtjänsten har remissbehandlats. Betänkandet och remissvaren haröverlämnats till socialtjänstkommittén (S 1991:07), som enligt sinadirektivbl.a-. har i uppdrag att pröva frågan om över-klagningsmöjligheter inomsocialtjänsten. I betänkandet(SOU 1990:19) Handikapp och välfärd har handikapputredningen redovisat detomfattande kartläggningsarbete som genomförts när det gäller situationen förpersoner med stora funktionshinder. I juni månad1991 överlämnade handikapputredningen sitt huvudbetänkande (SOU 1991:46)Handikapp - Välfärd - Rättvisa. I betänkandet föreslås bl.a. införandet av enny lagstiftning om stöd och service till vissa funktionshindrade. Avsikten medden föreslagna lagstiftningen är att åstadkomma ett förbättrat stöd till bl.a.personer med omfattande funktionshinder. Enligt handikapputredningens förslagskall den nya lagen ersätta lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (omsorgslagen) och lagen (1965:136) om Prop.1991/92:100 elevhem för vissa rörelsehindradebara m.fl. Vidare lämnas förslag om Bil.6 införande av ett system medpersonlig assistans. Remissbehandlingeii av huvudbetänkandet har nyligenavslutats. Handikapputredningenhar i dagaraa avlämnat betänkandet (SOU 1991:97) En väg fill delakfighet ochmflytände - tolk för döva, dövblinda, vuxendöva, hörselskadade och talskadade.Betänkandet kommer att remissbehandlas. Slutbetänkandetfrån handikapputredningen beräknas kunna avlämnas . Den 1 januari1992 får kommuneraa ett samlat ansvar för service och vård till äldre ochhandikappade. Reformen innebär bl.a. att kommunerna genom ett fillägg fill 21§ socialtjänsfiagen (1980:620) får skyldighet attinrätta bostäder med särskild service för handikappade. Det beslutade tilläggetinnebär dock ingen förändring av nu gällande ansvarsförhållanden när detgäller grappbostäder för psykiskt utvecklingsstörda m.fl. enligt omsorgslagen.Jag vill i detta sammanhang påminna om det femåriga statliga stimulansbidragsom fr.o.m. innevarande år utgår bl.a. för att inom landstingen påskyndautbyggnaden av grappbostäder för psykiskt utvecklingsstörda. Vid socialutskottetsbehandling av propositionen om ansvaret för service och vård för äldre ochhandikappade (prop. 1990/91:14, SoU9, rskr. 97) uppehöll sig utskottet bl.a.vid frågan om det framtida ansvaret för tillhandahållande av tekniskahjälpmedel. "Uppgiften att tillhandahålla tekniska hjälpmedel följer avlandstingens allmänna ansvar att tillhandahålla hälso- och sjukvård. Införandetav en skyldighet för kommunen att tillhandahålla hälso- och sjukvård för därmedmed sig en motsvarande skyldighet för kommunen när det gäller tekniskahjälpmedel. I propositionen föreslås att kommuneraaskall ha ansvaret för enklare tekniska hjälpmedel medan landstingen böransvara för mera avancerade hjälpmedel som kräver specialiserad kompetens föratt prova ut, anpassa och föfslcriva. Enligt utskottet är detta i och för sigen praktisk lösning när det gäller tillhandahållandetav åtminstone enklare tekniska hjälpmedel inom de särskildaboendeformerna och bostäderaa med särskild service. finns det enligtutskottet befogad anledning att varaa för den uppsplittring av ansvaret somföljer av att både landstingen och kommuneraafår en skyldighet att tillhandahålla handikapphjälpmédel. talar mycket för att en översyn av ansvarsfrågorna när det gällerhandikapphjälpmedlen kan behöva göras. Enligt utskottet måste det vara ensträvan att så långt möjligt hålla samman ansvaret förhjälpmedelsförsörjningen. Den lösning som föreslås bör därför inte ses somen slutlig lösning av frågan. En parlamentarisk utredning bör enligt utskottetfå i uppdrag att överväga vilka åtgärder som kan behöva vidtas påhjälpmedelsområdet i och med att ett kommunalt hälso- och sjukvårdsansvarinförs. Det finns i detta sammanhang skäl att överväga även vilket ansvarstaten bör ha för hjälpmedelsförsörjningen, en fråga som behandlas i fleramotioner." beslutade i enlighet medsocialutskottets förslag. Efter det att socialutskottetgjort sitt uttalande om en parlamentarisk Prop.1991/92:100 utredning inom hjälpmedelsområdethar handikapputredningen tagit upp Bil.6 frågan till behandling. I dettidigare nämnda huvudbetänkandet föreslår utredningen att det genom ett tilläggtill hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) markeras att det ingår i landstingensansvar för hälso- och sjukvård att svara för hjälpmedelsförsörjning tillhandikappade. Enligt handikapputredningen bör landstingsansvaret innefatta delsatt tillhandahålla och finansiera hjälpmedel för att underlätta den dagligalivsföringen för handikappade och för egen vård och behandling, dels enorganisation för karfiäggning och utprovning av sådana och andra hjälpmedel. Enligt handikapputredningens förslagskall landsfinget kunna komma överens med primärkommun eller annan atttillhandahålla och finansiera vissa hjälpmedel. De överenskommelser somträffats mellan landsting och kommun med anledning av den s.k.Ädel-reformen är, framhåller utredningen, exempel på sådana överenskommelser.Som jag strax skall återkomma till är handikapputredningens huvudbetänkande förnärvarande föremål för beredning i . Vidare har jag erfaritatt handikapputredningen i sitt slutbetänkande avser att återkomma till vissaövriga frågor som gäller tekniska hjälpmedel för handikappade. Jag har redannämnt att regeringen uppdrog åt att följa uppoch utvärdera äldrereformen. I uppdraget ingår att beskriva hur den kommunalahjälpmedelsverksamheten utformas med avseende på organisation, tillgänglighetför den enskilde och kostnader samt hur samordning sker mellan denprimärkommunala och den landstingskommunala hjälpmedelsverksamheten. Inovember 1991 uppdrog regeringen åt att inom ramen för ettsamlat projekt utveckla och sprida information om hjälpmedel. Uppdraget skallutföras i samråd med . Mot bakgrand avvad jag nu har sagt finner jag att de önskemål som ligger bakom riksdagensbegäran om en parlamentarisk utredning torde vara uppfyllda genom vad som redanförevarit. En särskild parlamentarisk utredning i hjälpmedelsfrågan bör därförinte tillkallas. harunder spelat en aktiv roll i det interaationella handikapparbetet.Regeringen tog ett initiativ till att inom FN inleda ett arbeteför att få till stånd interaationella regler om handikappades rätt till fiilldelaktighet och jämlikhet. Arbetet med reglema bedrivs i en intemationellarbetsgrapp med representanter från drygt 50 länder och intemationellahandikapporganisationer. Arbetsgrappen har vid sitt första möte hösten 1991dragit upp riktlinjema för innehållet i regleraa. Det slutgiltiga förslagettill intemationella regler avses föreläggas generalförsamlingen . Ijuni 1991tillsattes en utredning, som skall belysa de särskilda konsekvenser ettsvenskt medlemskap i kan få för människor med funktionsnedsättningar.Utredningen skall också lämna underlag för ett svenskt agerande i EG-samarbetetsom syftar till att vinna gehör för svensk handikappolitik. Det är givetvis av stor betydelseatt handikapporganisationeraa ges Prop.1991/92:100 möjlighet att på lämpligt sättmedverka i det intemationella handikappar- Bil.6 Den förstärkning avstatsbidraget till handikapporganisationerna som jag strax avser föreslå medbl.a. inriktning på medlemsstöd och interaationellt handikapparbete bör georganisationema goda möjligheter att medverka aktivt. Av olika undersökningar och studierhar framgått att människor med fimktionshinder är eftersatta i viktigaavseenden. Inte minst har handikapputredningen genom sitt arbete kunnatkartlägga och dokumentera de brister som finns i stödet och servicen tillfiinktionshindrade och i utformningen av samhällsmiljön. Att förbättralivsvillkoren för människor med funktionshinder och deras anhöriga måstedärför ses som en av de allra viktigaste uppgiftema inom välfärdspolitiken. Regeringen gerhög prioritet åt handikappfrågoma. I regeringsförklaringen framhållsbetydelsen av att människor med fiinktionshinder och deras anhöriga ges ökademöjligheter till ett gott liv. Mot den bakgranden kommer regeringen att läggafram förslag till genomgripande reforminsatser inom handikappområdet.Reformförslagen konuner att inriktas på olika eftersatta områden och läggasfram i flera steg. Som jag redanframhållit är det arbete som bedrivs handikapputredning av storbetydelse för den framtida handikappolitiken. Det är regeringens avsikt attunder avlämna en proposition på grandval av förslagen i handikapputredningenshuvudbetänkande Handikapp - Välfärd - Rättvisa. Inriktningen för den kommandepropositionen är fräinst att skapa föratsättningar för förbättrade stöd- ochserviceinsatser för personer med omfattande funktionshinder. Syftet är ocksåatt uppnå förbättringar i fråga om habiliterings- och rehabiliteringsverksamheten. Det är enligtmin uppfattning av stor betydelse att stödet tillfamiljer med handikappade bam kan förstärkas. Inte minst är det väsentligt attföräldrar med handikappade bam kan ges ett bättre ekonomiskt stöd för de vård-och omsorgsinsatser de utför och för de särskilda merkostnader som i övrigtofta uppkommer. Det är mot denna bakgrand regeringens avsikt att under våren1992 återkomma till med förslag om förbättrade villkor när det gällervårdbidraget för handikappade bam. Inriktningen för kommande förslag är attåstadkomma dels höjda nivåer inom vårdbidraget, dels att de s.k.merkostnadsersättningaraa inom bidraget skall utges vid sidan om vårdbidragensgrandbelopp. Därigenom skulle hela vårdbidragets grandbelopp bliATP-grandande. Regeringenavser vidare att lägga fram reformförslag när det gäller detsärskilda pensionstillägget. Pensionstillägget syftar till att kompenseraföräldrar som på grand av vård av sjukt eller handikappat bam under lång tidhar gått miste om förvärvsinkomster och därmed fått låg eller ingen ATP alls.Inriktningen är dels att utöka antalet nivåer inom det särskildapensionstillägget, dels att få till stånd ändrade regler för vårdrekvisitet så att kortareavbrott i föräldramas vård av bamet inte Prop.1991/92:1(X) skall påverka beräkningen avpensionstillägget. Ettytterligare område som bör prioriteras gäller statens bidrag tillhandikapporganisationerna. Jag föreslår i det följande kraftiga förstärkningarav både det allmänna statliga bidraget till handikapporganisationerna och tillvissa specifika verksamheter som bedrivs eller nyttjas av organisationema.Statsbidraget till handikapporganisationema bör höjas med drygt 29 milj.kr.,vilket innebär att det för nästa budgetår kommer att uppgå till nära 130milj.kr. Vidare lämnar jag förslag om väsentligt utökade bidrag till bl.a. denledarhundsverksamhet som bedrivs av samt tillrikstolktjänsten. Jag föreslår också att ett nytt statsbidrag inrättas tillNeurologiskt för den särskildautställningsverksamhet som förbundet bedriver. Utöver vad jag nu har sagtföreslår jag vissa förbättringar när det gäller texttelefonverksamheten fördöva m.fl. Mitt förslag innebär, att även anhöriga till döva m.fl. under vissaföratsättningar ska kunna erhålla texttelefoner. Allmänna arvsfonden har tilländamål att främja vård och fostran av bam och ungdom samt omsorg om handikappade.Fonden förvaltas av kammarkollegiet (fondbyrån) som en särskild fond, skildfrån statskapitalet. För /91 besliitades att 150 milj.kr.skulle utdelas. Stöd ur fondenbeslutas av regeringen samt bam- och . Enligtregeringsbeslut kan bam- och ungdomsdelegationcn disponera av detutdelningsbara beloppet . För /91 disponerade bara- ochungdomsdelegationen 37,5 milj.kr. för stöd fill fostran av ungdom. Med ungdomavses i detta sanomanhang åldrarna . Regeringenbeviljar stöd till verksamhet för bam under samt till verksamhet rörandepersoner med fysiska, psykiska och sociala handikapp i alla åldrar. Stöd urfonden lämnas huvudsakligen till frivilliga och ideella insatser. Under budgetåret1990/91 har regeringen beviljat stöd till 248 projekt med ett sammanlagt beloppav 112,5 milj.kr. Stödet till omsorg om handikappade har uppgått till ca 81,5inilj.kr. medan stöd till bara och ungdomar utgått med sammanlagt ca 31milj.kr. Huvuddelenav stödet till handikappade har omfattat försöks- och utvecklingsverksamhetsom t.ex. datorteknik för handikappade, verksamhet för dövblinda ochhörselskadade, verksamhet för flerhandikappade, psykiskt handikappade m.m. Ca13 milj.kr. har utgått till handikapporganisationernas informationsverksamhet,kurser och konferenser m.m. För vissa insatser inom handikappområdet har medelöverförts till med uppdrag att handlägga och besluta omprojektansökningar. Stödet till projekt rörande bamoch ungdomar har uppgått till ca Prop.1991/92:100 Här kan särskiltnämnas drogförebyggande verksainhet. information om FNs barnkonvention,kulturaktiviteter samt insatser för utsatta ungdomar. Stöd urallmänna arvsfonden har framför allt utgått till föreningar och organisationer. Regeringen hari överlänuiat en skrivelse till med redovisning förfördelningen av medel från allmänna arvsfonden under /90 (skr.1990/91:137). I denna skrivelse redogjordes för den konunande inriktningen förstödet ur allmänna arvsfonden. Här kan framför allt nämnas en fortsatt satsningpå handikapporganisationernas informations- och utbildningsprojekt med syfteatt öka kunskap och medvetenhet om handikappades levnadsförhållanden samt stödtill projekt med inriktning på datateknik och handikapp för ökad självständighetoch oberoende.