prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — mot denna bakgrand har regeringen för avsikt att tillsätta en parlamentariskutredning med uppdrag att bl.a. överväga hälso- och sjukvårdens uppgift i detmoderaa välfärdssamhället och lämna förslag till vilka etiska principer som börligga till grand för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Regeringen har för avsikt att i enproposifion framlägga förslag om åtgärder som är ägnade attunderlätta och stimulera inrättandet av husläkare. Målet är att alla människorsenast vid utgången av skall ha tillgång till en husläkare. Ett husläkarsystemmedför många positiva effekter. Kontinuiteten i kontakten mellan läkare ochpatient ökar. Systemet främjar också helhetssynen, vilket är positivt för detförebyggande arbetet. Genom att systemet bl.a. innefattar en frietableringsrätt för den som uppfyller kraven på en husläkare ökar ocksåvalfriheten för både patienter och läkare. Därtill torde effektiviteten främjaseftersom patienteraa i större utsträckning än kan få behandlingpå rätt nivå. För att öka tillgängligheten tillvissa behandlingar med köproblem har en överenskommelse om en centralvårdgaranti träffats mellan regeringen och . Genom etttillfälligt statligt bidrag om 500inilj.kr. till sjukvårdshuvudmännenunder skall genomförandet av vårdgarantin underlättas.Förslaget härom har godkänts av (prop. 1990/91:150 bil. 1:3, Sou25,rskr.384). Patientemas lika rätt till sjukvård är granden för garanfin som ocksåsyftar till att effektivisera resursutnyttjandet.Människor skall inte behöva vänta mer än den tid, som behövs för en effektivplanering av vården, på sådana operationer som kan ge dem möjlighet att levaett fullvärdigt och självständigt liv. Enligtöverenskommelsen skall den patient som omfattas av vårdgarantin bli behandladinom från det att patienten har satts upp pä vårdplaneringslista.Om patienten inte skulle kunna bli behandlad på den egnakliniken, skall patienten erbjudas vård vid annan klinik inomsjukvårdsonu'ådet, hos annan sjukvårdshuvudman eller hos privat vårdgivare. Följandebehandlingar/insatser omfattas av vårdgarantin, nämligen utredning ochbehandling av kranskärlssjukdom, total ledplastik i höft-och knäled, operationav gråstarr, operation av gallstenssjukdom, operation av ljumskbråck,operation av godartad prostataförstoring, kirargisk behandling av urininkontinens hoskvinnor, kirargisk behandling av Prop.1991/92:100 prolaps (framfall) samt utprovning avhörapparat. Vårdgarantinär ett viktigt medel att utjämna väntetideraa i landet för vissa angelägnaoperationer och behandlingar. Den ger ett incitament för sjukvårdshuvudmännenatt bättre tillgodose kravet enligt hälso- och sjukvårdslagen på att insatserför en god hälsa och en vård på lika villkor skall erbjudas befolkningen i smhelhet. Utnyttjandet av befinfiig kapacitet inom hälso- och sjukvårdenförbättras. Partema äröverens om att effektema av vårdgarantin måste följas upp vad gällerproduktion, väntetider, indikationer och konsekvenser för andra patientgrapperm.m. Finansiell samordning mellansjukvården och socialförsäkringen Jag har för avsikt att föreslåregeringen att i en proposition lägga fram förslag om en lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellan sjukvården ochsocialförsäkringen. Syftet är att pröva möjligheten av att samla detfinansiella ansvaret för sjukvård och socialförsäkring och därmed åstadkommaincitament inom systemen att på bästa sätt utnyttja tillgängliga resurser. Trots den generellt sett mycketpositiva hälsoutvecklingen i är skillnadema i hälsoläge mellan olikasociala grapper fortfarande alltför stora och förefaller därtill att varaväxande för vissa av grapperaa. Att utjämna dessa skillnader ställer särskildakrav på de förebyggande och hälsofrämjande insatsema. Dessa bör omfatta -föratom åtgärder som riktas mot de stora folksjukdomaraa hjärt- ochkärlsjukdomar, cancer, psykisk ohälsa, olycksfallsskador och allergier - ocksåinsatser mot tobaksbraket och mot alkoholmissbrak. Inrättandet av ettfolkhälsoinstitut i överensstämmelse med beslut (prop. 1990/91:175,SoU23, rskr. 376) är ett viktigt led i detta arbete. Åtgärder för att förbättraarbetsmiljön är också viktiga för att förbättra folkhälsan. Såsom chefen förfinansdepartementet kommer att närmare utveckla senare denna dag är idrottensroll inom folkhälsoarbetet betydelsefiill. har framhållit att kampen mot dopnings-missbraket är ett avidrottsrörelsens prioriterade arbetsområden. Idrottsrörelsen har konsekventoch målmedvetet ökat ansträngningaraa för att motverka användningen av olikadopningsmedel och andra droger inom idrotten. harbeslutat om en lag om förbud mot vissa dopningsmedel, som skall träda i kraftden (prop. 1990/91:199, 1991/92:SoU7, rskr. Samhällettar genom lagstiftningen ett ansvar Prop.1991/92:100 för att begränsa tillgänglighetenav olika dopningspreparat, som riskerar Bil.6 att skada användama. Bekämpningen av HIV/aids Särskilda insatser är nödvändigaför att bekämpa spridningen av det viras. Humant Immunbrist Viras (HIV), somkan leda till sjukdomstillståndet aids (acquired immune deficiency syndrome -förvärvad immunbrist). Jag har i detföregående under anslaget A 6. Insatser mot aids bl.a. framhållit att fortsattacentrala insatser är nödvändiga och bör inriktas på att långsiktigt motverka en framtida ökad smittspridning. De skallfrämst syfta till att stödja ochstimulera lokala aktiviteter. Stöd till olika organisationers arbete börfortsätta att lämnas under /93. Fortsatt stöd bör också utgåtill en offensiv narkomanvård. AIDS-delegationen,som fr.o.m. har ställning som myndighet inom ,samordnar arbetet med att begränsa spridningen av HIV/aids. Enligt regeringenstilläggsdirektiv till organisationskommitténför kommer kommittén att i samråd med AIDS-delegationenutreda de organisatoriska föratsättningaraa för att inlemma det aids-förebyggande arbetet i folkhälsoinstitutetsverksamhet redan från starten, dvs. Det är angeläget att utveckla ochsamordna service- och vårdformerna för psykiskt störda personer.Psykiatriutredningen (S 1989:01) har under sitt kartläggningsarbete visat påvissa brister vad gäller organisation och ansvarsförhållanden. Utbyggnaden avstöd och vård i öppna former tycks inte heller ha varit tillräcklig elleranpassad på sådant sätt att den har kurmat möta de psykiskt stördas behov i denutsträckning som skulle ha behövts isamband med avvecklingen av de stora mentalsjukhusen. Psykiatriutredningenförväntas att komma med sitt förslag till åtgärder för vuxnapsykiskt störda. För att genomföra -under föratsättning att slutlig enighet nås om avtalet - kan inomdet område, som gäller ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis ellermotsvarande för yrken inom hälso- och sjukvården, ändringar behöva företas ibl.a. lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvårdenm.m. Läkemedelsförsörjningen Prop.1991/92:100 6 Denintemationella utvecklingen och samordningen mellan EFTA och EG kommer att påverkaläkemedelsförsörjningen på olika sätt. Én proposition avses att läggas framunder med förslag till en ny, medEG harmoniserad lagstiftning. LäkemedelsiUredningens slutbetänkande(SOU 1987:20) Läkemedel och hälsa samt en inom upprättadpromemoria ligger därvid som grand för regeringens över\'äganden. Läkemedelskostnaderaahar ökat med . innebardetta en ökning med . Rationellläkemedelsbehandling och effektiv användning av läkemedel är ett sättatt dämpa kostnadsutvecklingen. Den arbetsgrapp, som har till uppgift att lämna förslag till hur ett centram för läkemedelsepidemiologi kanbildas, har fått ett tillägg tillsina direktiv med innebörden att arbetsgrappen skall ge förslag tillhur den som förskriver läkemedel skall kunna utnyttja resultaten frånläkemedelsepidemiologiska studier. Arbetsgrappen skall avrapportera sitt arbeteunder . För att märkbart motverka kostnadsutvecklingen påläkemedelsområdet krävs kraftfulla ytterligare åtgärder. J likhet medvad som sker i i övrigt är det nödvändigt att styra förskrivningen avläkemedel mot billigare preparat där det finns likvärdiga, s.k. generiskaläkemedel. Ett system för detta föreslås därför bli infört fr.o.m. den 1januari 1993. Detta förslag och andra åtgärder skall minska kostnadema förläkemedel. Här kan hänvisas till vad som anförts under avsnittet D. Försäkringvid sjukdom, handikapp och ålderdom. Avtalet mellan och staten, somlöper med en automatisk förlängning i femårsperioder om det inte sägs upp,skall granskas mot bakgrand av de förändringar som sker interaationelltoch med anledning av anslutning till den gemensarnma marknaden. Regeringenhar för avsikt att tillsätta en utredning som skall belysa och ge förslag tilleventuella ändringar i bolagets framtida uppgifter. Tandhälsan blir allt bättre.Odontologiska institutionen i har på uppdraganordnat en konsensuskonferens om tandhälsotillståndethos olika befolkningsgrapper i . Av rapporten från konferensenframgår att den förbättrade tandhälsa som vi finner hos barnen och ungdomarnaåterfinns även i högre åldersgrapper, ända upp i 50-årsåldem. De insatser sombehöver göras för en i stor utsträckning frisk befolkning måste seannorlunda ut än . har beslutat om vissa ändringar ilagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m.Genom dessa ändringar skapas föratsättningar för en överföring avarbetsuppgifter från tandläkaren till andrapersonalgrapper. Den enskilda tandhygienisten och Landsköterskan kan fåutvidgade, mer sammansatta och utvecklande arbetsuppgifter som tandvårdspersonalenskompetens och kunskaper utnyttjas Prop.1991/92:100 Allmäntandläkaren får ettutrymme för att överta uppgifter som Bil.6 Specialisttandläkaren kan koncentrera sina insatser tillmer komplicerad diagnostik och behandling, och bli en viktig resurs för attförmedla kunskaper om nya vetenskapliga rön och ny teknik genom att medverka ien kontinuerlig utbildnings- och utvärderingsverksamhet inom allmäntandvården.Flexibiliteten ökar i vårdorganisationen och verksamheten kan bli effektivare. harbeslutat om en ny specialistutbildning för tandläkare. Den avses bli genomfördfr.o.m. 1990/91:138, SoU18, rskr. I tandvårdslagen(1985:125) finns krav på att tandvården skall vara av god kvalitet.Tandvårdsförsäkringen innehåller ett mycket litet inslag av kvalitetskontroll.Minskade resurser inom tandvården föratsätter att kvalitetssäkringsratinersystematiskt införs i vårdorganisationen så, att olika former avrationaliseringar och effektiviseringar inte försämrar vårdens kvalitet.Förändrade arbetssätt inom tandvården, där olika personalkategorier deltar ipatientarbetet på grandval av sin reella kompetens, medför ökade behov av enuppföljning, utvärdering och kvalitetskontroll av verksamheten. Även denintemationella utvecklingen kommer att leda till krav på kvalitetssäkring.T.ex. har WHO bland sina mål för hälsa för alla ett särskilt krav på åtgärderför att garantera kvaliteten i patientvården. En ökad integration med övrigaeuropeiska länder och ett fritt utbyte av varor och tjänster inom kanmedföra krav på någon form av system för kvalitetskontroll av vårdtjänster. En viktiguppgift för framöver korruner att vara att tillsammans medbl.a. specialistföreningarna, de odontologiska fakulteterna och huvudmännen för tandvården ta fram förslag tillkvalitetskriterier och kvalitetsstandarder samt stimulera till, följaupp och utvärdera det kvalitetssäkringsarbete som genomförs hos såvältandvårdshuvudmännen som privata vårdgivare. har i rapportenKvalitetssäkring inom tandvården redovisat sitt fortsatta arbete med kvalitetsfrågorna. Av rapporten omtandhälsoutvecklingen framgår att vissa grapper fortfarande har en sämretandhälsa än befolkningen i övrigt. Regeringen kommer att med uppmärksamhetfölja utvecklingen av tandhälsan för de grapper som är eftersatta,bl.a. vissa äldre, handikappade, kroniskt sjuka och invandrare. Jag hartidigare under avsnitt D. Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdombehandlat frågan om en översyn av tandvårdsförsäkringen bl.a. mot bakgrand avdet förbättrade tandhäisoläget. Kontroll av medicintekniskaprodukter inkl. dentala material Prop.1991/92:100 Genom principöverenskommelsen omupprättandet av ett Europeiskt Ekonomiskt Samarbete (EES) åtar sig attanpassa sin nationella lagstiftning och sin nationella straktur förobligatorisk kontroll av olika produktområden till de regler och den ordningsom skall gälla inom EES. Dessa regler bygger på gällande EG-rätt. Avtaletföratsätts träda i kraft . EGs direktiv,som utformats enligt den s.k. nya metoden för harmonisering avmedlemsstateraas lagstiftning avseende varor, innehåller endast allmänt hållnakrav för vad produktema skall uppfylla i säkerhets-hänseende. Tekniska specifikationer utformas genom europeiska harmoniseradestandarder, utarbetade av de europeiska standardiseringsorganen. Varjedirektiv innehåller bestämmelser för hur en fill-verkare/importör skall visaatt produkten uppfyller de i direktiven angivna säkerhetskraven. Ett av dedirektiv som omfattas av är ett direktiv om kontroll av aktiva medicintekniska produkter förimplantation (90/385/EEG). har lagt framett förslag till rådsdirektiv om kontroll av medicintekniska produkter, vilketi princip gäller alla produkter inom hälso- och sjukvården utom aktivaimplantat, in vitro-diagnostika och läkemedel. Detta förslag till direktivberäknas bli föremål för ställningstagande i . Densvenska regeringen avser, bl.a. mot bakgrand härav, att förelägga riksdagenförslag till lagstiftning om kontroll av medicintekniska produkter. En sådanlagstiftning kan, genom att den omfattar även aktiva implantat, behövagenomföras till . Civil hälso- och sjukvård ikrig Anslagsfrågor avtotalförsvarskaraktär som berör den civila hälso- och sjukvården i krig kommeratt behandlas i en särskild försvarsproposition, som avses att lämnas ifebraari 1992. I samband därmed avses även frågan om sjuktransporter medhelikopter att tas upp. Statens bakteriologiskalaboratorium (SBL) är i samverkan med landets centralaoperativa organ för epidemiologiskt befolkningsskydd. SBL utför diagnostik,framställer bakteriologiska preparat, såsomvacciner, och utövar epidemiologisk övervakning. Vidare upprätthållsberedskap mot epidemier. En fördjupadprövning av SBLs verksamhet skulle ha vidtagits inför perioden /93 -1994/95. SBL har emellertid inte lämnat någon fördjupad anslagsframställning,främst beroende på att den totala verksam- heten för /91 haruppvisat ett kraftigt underskott. SBLs Prop.1991/92:100 bokslut redovisar enligt ett totalt underskott på Bil.6 för /91.Den framfida organisationen för SBLs olika verksamheter - såsomövervakningen av smittskyddsläget, den diagnostiska verksamheten ochvaccintillverkningen - behöver därför Regeringen harpå min föredragning beslutat uppdra åt SBL att utreda ochlämna förslag om att överföra framställningen i stor skala av humanmedicinskabakteriologiska preparat, såsom vacciner, »ill ett fristående aktiebolag. Staten böremellertid alltjämt på nationell nivå ha till sitt förfogande enhögkvalificerad institution som kan kontrollera smittskyddsläget och ta emot och anpassa till landets behov den utveckling inom smittskyddsområdet,som äger ram ute i världen, samt bedriva en kompetent forskning. Regeringen harockså beslutat om direktiv till en utredare att lämnaförslag om inrättande av ett nationellt smittskyddsinstitut. Syftet medutredningen är att statens övergripande uppgifter inom landets smittskydd skallrenodlas och att ett särskilt organ för uppgiftema skall tillskapas. Målsättningen äratt det nya smittskyddsinstitutet skall kunna inrättas och påbörja sitt arbeteden . När smittskyddsinstitutet påbörjar sin verksamhet ochtillverkningen av vacciner m.m. har flyttats bort från SBL, kan SBL i sinnuvarande form läggas ner. Regeringen avseratt återkomma till med förslag beträffande bl.a. de anslagsmässigakonsekvensema av framtida organisatoriska förändringar av nuvarande SBL. Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik Resursutnyttjandet inom hälso- ochsjukvården bestäms till stor del av effektiviteten i tillämpade metoder förprevention, diagnostik, behandling och rehabilitering av sjukdomar, skador ochhandikapp. Den verksamhet som av medicinskmetodik nu har bedrivit har utfallit mycket väl. Uppföljning avresultat från presenterade projekt visar också på konkreta kostnadsbesparingar.Jag kommer att i det följande föreslå att SBU ombildas till en fristående myndighet.Liksom bör SBU,koncentrera sina insatser till det medicinska faltet. 1991/92:100 Bil. Socialstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör socialtjänst, hälso-och sjukvård, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda samt frågor som rör alkohol och andra missbraksmedel, såvittdet inte är en uppgift för någon annan statlig myndighet. Socialstyrelsensarbetsuppgifter och organisation regleras i förordningen (1988:1236) medinstraktion för . Socialstyrelsensnuvarande organisation gäller sedan den Ijanuari 1990 (prop. 1988/89:130,SoU24, rskr. föreslår i sinanslagsframställning utökning av resursema för bl.a.: 1.Regional enhet i (3,3 milj.kr. 2.Riskdatabas (1,1 milj.kr. 3.Monica-projektet (ett WHO-projekt om registrering av hjärtinfarktoch stroke) (0,3 milj.kr). 4.Ökade reskostnader för de regionala enheterna (0,9 milj.kr. 5.Ökade ADB-kostnader (drift, utveckling, avgifter fillstatskontoret) (2,8 milj.kr. 6.Kostnader för övertalighet. Socialstyrelsenföreslår bl.a. följande intäktsförstärkningar som föratsätterriksdagens/regeringens medgivande: 1.Avgifter för registeratdrag ur hälsoregistren (0,8 milj.kr. 2.Avgifter för legitimationer (6,5 milj.kr. (däravlönekostnader) Lokalkostnader Ersättning för varor och tjänster Rättsliga rådetEngångsanvisning för ADB-investeringar (129 404 000) 1 801 000 564 000) Föredragandens överväganden Prop.1991 /92:100 roll och uppgifterhar redovisats i propositionen 1990/91:150 med förslag till slutlig regleringav statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringspropositionen),del II, Omställning och minskning av den statligaadministrationen. huvudsakliga uppgifter skall vara tillsynsamt kunskapsutveckling och kunskapsförmedling. I tillsynsuppgiften ligger delsen kontroll av verksamheten när det gäller kvalitet, säkerhet och denenskildes rättigheter, dels en uppföljning och utvärdering av verksamhetengentemot av statsmakteraa fastställda mål. Vad avser kunskapsområdet ärhuvuduppgiften att samla in och utvärdera för verksamheten relevant kunskap ochatt förmedla denna kunskap så att den bl.a. kan utgöra en grand för utveckling,förayelse och omstrakturering. För tillsyneninom hälso- och sjukvården och tandvården finns nu fem regionala enheterinrättade, i , , , och . Den regionalatillsynen irmebär föratom tillsyn i form av granskning av enskilda ärenden ävenett mer systematiskt tillsynsarbete med syfte att stödja det lokalakvalitetssäkringsarbetet och förebygga olycksfall och tillbud inom vården.Genom decentraliseringen av tillsynen skapas en klarare intem rollfördelninginom . Vid den centrala funktionen kan en koncentration ske tilluppföljning och utvärdering. För attförstärka resursema för i första hand den regionala tillsynen har jag beräknatmedel med 3,2 milj.kr. Genom det s.k. kommer medborgare frånberörda europeiska länder med yrken inom hälso- och sjukvården att kunna fålegitimation och behörighet att arbeta inom den svenska hälso- och sjukvården.Denna typ av frågor handläggs inom den regionala tillsynserdieten i Stockholm.Genom den av mig föreslagna förstärkningen kan bl.a. hanteringen avlegitimations-och behörighetsfrågor få ökade resurser. Jag föratsättersamtidigt att tillvaratarde möjligheter som firms till en effektivisering och rationalisering avadministrationen på derma punkt. Socialstyrelsenhar avlastats uppgiften som chefsmyndighet för denrättsmedicinska verksamheten och den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten. Det är enligt minmening angeläget att information om solstrålningens skadeverkningar samt andrainsatser i syfte att bryta den allvarliga utvecklingen av malignt melanomgenomförs. bör bidra med underlag inom sitt medicinskaansvarsområde samt svara för tillsyn och uppföljning av kommunemas ochlandstingens insatser inom området, särskilt när det gäller det förebyggandearbetet. bör på motsvarande sätt bidra med underlag inomsitt ansvarsområde. Jag har i denna fråga samrått med chefen för miljö- ochnaturresursdepartementet. Ohälsaregistreras bl.a. genom det s.k. ohälsotalet, som mäter antalet ersatta dagarper försäkrad och år inom sjukförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen ochhuvuddelen av förtidspensioneringen. Det är ett viktigt välfärdsmål att få nedohälsotalet ytterligare. En stor del av ohälsan Prop.1991/92:100 registreras dock självfallet inte idetta mått. Det är därför angeläget att Bil.6 utveckla nya vägar att upptäckadold ohälsa i samhället. har redovisat roll ochfiinktion för ett centram för epidemiologi och social analys med placering vidstyrelsens folkhälsoenhet. I verksamheten skall ingå att med hjälp avepidemiologiska och andra metoder bevara och fortlöpande rapportera tillregering, riksdag och allmänhet m.fl. om utvecklingen av hälsa och sjukdom,välfärd och sociala problem samt sådana bakgrandsfaktorer som livsstil, fysiskmiljöpåverkan, arbetsförhållanden m.m. Statskontoret genomför , på uppdragav regeringen, med utgångspunkt från nuvarandeuppgifter inom hälsoskyddsområdet enstudie av arbets- och ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter inomområdet. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Blandsocialstyrelsens uppgifter ingår bl.a. radonfrågorna. Socialstyrelsensframtida insatser inom radonområdet och ansvarsfördelningen mellan olikamyndigheter, bl.a. mellan , strålskyddsinstitutet och ,kommer att kunna bedömas när statskontoret genomfört sitt uppdrag. harbeslutat att ett folkhälsoinstitut skall inrättas (prop. 1990/91:175, SoU23,rskr. Institutet skall vara det nafionella samordningsorganet förfolkhälsofrågor i vid bemärkelse. Institutet skall överta det tvärsektoriella folkhälsoarbetet i form av samverkan och samordningi förhållande till andra myndigheter vilket i vissa fall utförs avsocialstyrelsen. Vidare övertar institutet operativauppgifter inom det tvärsektoriella förebyggande arbetet. Jag har vid minmedelsberäkning utgått från att resurser under detta anslagtill följd av de ändrade uppgiftema kan minskas med 10 milj.kr. framtida verksamhetsinriktningoch en decentralisering av tillsynsverksamheten från det centrala verket tillde regionala tillsyns-enhetema får konsekvenser för organisationen ochbemanningen. För kostnader för minskningen av personalstyrkan vid det centralaverket, dvs. kostnader som uppkommer från det att uppsägning avanställda har skett till dess att entledigandet har fiillföljts, har medel beräknatsunder anslaget A 7. För investeringari ADB- och kommunikationsutrastning har jag beräknat 2 milj.kr. engångsvis.Engångsanvisningen kommer att ersättas med lån i det budgetårsom -myndigheten tillgodoser redovisningskraven enligt bokföringsförordningeni dess lydelse fr.o.m. den Ijuli 1991. Jag anser detangeläget att i ökad utsträckning far incitament och möjlighetatt avväga lokalkostnadema mot övriga förvalt-ningskostnader. Fr.o.m. budgetåret1992/93 avses därför få rätt att själv göra omprioriteringarmellan lokalkostnader och förvaltningskostnader (övrigaförvaltningskostnader). Jag har underdetta anslag räknat med medel för vissa intemationella ändamål med 877 000 kr.Medlen har överförts från anslaget A 4. Jag har vidare beaktat att lönekostnadspålägget höjs Prop. Med hänvisning till sammanställningen föreslårjag att anslaget tas upp med . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillSocialstyrelsen för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 660 000' 1991/92 Anslag 1 000 1992/93 Förslag 1 000 'Anslaget Statlig kontroll av läkemedel m.m. Läkemedelsverketär en myndighet för kontroll och tillsyn på läkemedelsområdet m.m. Vid verket fanns ca 185 anställda.