prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — antelet anstalter och avdelningarpå anstelter som arbeter med särskilda motivations- och behandlingsprogramför narkotikamissbmkare. 5.11.3 Kriminalvårdsreformen börnu utvärderas Innehållet i en ansteltsvistelse börnaturligtvis vara så bra som möjligt. Det är självfellet viktigt att det underansfeltsvistelsen finns föratsättningar för den integne att ha nära kontaktermed de personer och myndigheter som kan underlätte hans övergång till ett liv ifrihet. framstår det som ofrånkomligt att utvecklingen mot en ökadspecialisering av verksamheten på kriminalvårdsansteltema kan komma att medföra placeringar av integna i strid mednärhetsprincipen. Jag anser dock att intresset att hindra spridningen avnarkotikamissbraket och att kunna erbjuda möjligheter till rehabilitering ävenpå lokalansteltema väger så tungt att det kan motivera att den dömde placeraspå en annan anstelt än den som liggernärmast hemorten. Avståndet till hemorten bör emellertid inte vara längre änatt det går att upprätthålla de kontakter som jag tidigare nämnt på ettrimligt sätt. Det har i huvudsak rått politisk enighet om attSverige skall slå vakt om den kriminalpolitik som kriminalvårdsreformenvar ett uttryck för Utvecklingen i samhällethar emellertid varit en annan än vad det fenns anledning att föratse ibörjan av 1970-felet när kriminalvårdsreformen utformades. Inte minst narkotikaproblemen har kommit att försvåragenomförandet av en del av ambitionerna i reformen. En genomgripande utvärderingav kriminalvårdsreformen bör därför äga ram. Jag kommer att föreslå regeringenatt en parlamentariskt sammansatt kommitté tillkallas med uppgift att övervägaom de hittillsvarande målen i alla avseenden skall gälla och om de medel somstår till förfogande är de riktiga. I det sammanhanget bör bl.a. övervägas omden s.k. närhetsprincipen skall ha sammastyrande effekt vid placeringen i ansfelt som . Vidare börutredningen överväga formema för att i större utsträckning än differentieraolika kategorier av infegna på olika avdelningar resp. anstelter, bl.a. med hänsyn till behoven av olika former av stödoch behandling under och efter ansteltsvistelsen. 1 det sammanhanget bör övervägasvilka regler som bör finnas för placeringar på slutna resp. öppna riks- ochlokalanstelter, bl.a. med avseende på dels de dömdas behov, dels krav påsäkerhet m.m. Därvid finns det också anledning att gå in på om den nuvarandekategoriuppdelningen i riks- och lokalanstelter är ändamålsenlig. 5.11.4 Behovet av anstaltsplatser Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Enarbetsgrapp inom gör en översyn av hur detframtida ansteltsbyggandet bör ske. Därvid är det en viktig uppgift att på grandval av en analys av effektemaav en reform av den villkorliga frigivningen (avsnitt 5.5) undersöka ivilken utsträckning behov av ytterligare ansteltsplatser kan tillgodoses genomden typ av kompletteringar av den nuvarande ansteltsorganisationen som jag redovisarunder littera E, rabriken Lokalförsörjningen inom kriminalvården m.m. 6 Den nya budgetprocessen Den nya budgetprocessen bygger påredovisning av resultet av den stetliga verksamheten. Omkring en tredjedel avmyndighetema och verksamhetema skall genomgå en fördjupad verksamhetsprövningvart tredje år, då medelsramar och inriktningsbeslut normalt skall omfetfe en kommande treårsperiod. Såväl åklagarväsendet somdomstolsväsendet har ingått i den försöksverksamhet som påbörjades 1985.Den generella övergången till en förändrad budgetprocess påbörjades förjustitiedepartementets del genom att en fördjupad verksamhetsprövning avåklagarväsendet skedde inför /92. Inför /93, då ytterligare en grapp myndigheterintroduceras i systemet, var avsikten att bl.a. domstolsväsendet ochpolisväsendet skulle genomgå en fördjupad prövning. För domstolsväsendets delhar det emellertid, med fenke på de stora förändringar av verksamheten somförestår, endast varit möjligt att nu göra en fördjupad prövning för två årframåt i tiden. För polisväsendet har det ej varit möjligt att genomföra enfördjupad prövning. Regeringen avser därför att beslufe om myndighetsspecifikadirektiv för polisväsendet. Den sisfegrappen av myndigheter tillhörande slussas in i systemetmed treårsprövning /94. Det gäller t.ex. ,justitiekanslem och datainspektionen. Dessa myndigheter har under våren 1991fått särskilda direktiv från regeringen angående arbetet med och utformningenav den fördjupade anslagsframställningen. Bokföringsnämndenär också en myndighet som hör till område men frågor omanslag till nämnden redovisas numera under VIl:e huvudtiteln(). 7 Lokairörsörj ningen Prop.1991/92:100 Riksdagensbeslut om riktlinjer for den statliga lokalförsörjningen (prop. 1990/91:150,FiU30, rskr 386) innebär att myndighetemas ansvar och befogenheter i fråga omlokalförsörjningen successivt kommer att vidgas och att de ges möjligheter attbesluta om sin egen lokalförsörjning. Myndighetema kommer således att överfe nuvarande uppgift att svaraför lokalförsörjningen. Förändringen innebär att myndighetens helhetsansvar förverksamheten också innefatfer ett krav på att lokalförsörjningsfrågoma hanteraspå ett effektivt och ekonomiskt sätt. Myndighetemainom område disponerar knappt ,varav A.JUSTITIEDEPARTEMENTET M.M. Prop. Bilaga 3A 1. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag Förvaltningskostnader 31 919 000 -I- 7 190 000 (därav lönekostnader) (28 766 000) (-1- 7 190 000) Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 39 109 000 kn Vid medelsberäkningen har jagbeakfet att uppgifter som gäller samordning av forskningsfrågor m.m. haröverförts från statsrådsberedningen till . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillStatsrådsberedningen för /93 anvisa ett förslagsanslag på 39 109000 kn 1990/91 Utgift 47 082 495 1991/92 An.slag 51649 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskau 50 365 000 1992/93 Förslag 54 562 000 Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 52 416 000 (+ 46240 000) -I- 2 146 000 (+ 2 146 000) -H 2 146000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till Vidmedelsberäkningen har jag beaktat att uppgifter som gäller polisväsendet och fastighetsrätt har överförts fråncivildepartementet resp. . Jag hemställer attregeringen föreslår att till Justitiedepartementetför /93 anvisa ett förslagsanslag på . A 3.Utredningar m.m. Prop. 1990/91 Utgift 24 864 241 Reservation 7 810 583' 1991/92 Anslag 30 287 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 28 904 000 1992/93 Förslag 30 200 000 Elva nyakommittéer har tillsatts , nämligen kommittén om registreratpartnerskap, vallagsutredningen, gmndlagsutredningen inför EG,grapptalanutredningen, utredningen med uppdrag att göra en översyn av denrättsliga regleringen av polisens befogenheter, utredningen om översyn av kreditupplysningslagen, kommittén om översyn avredovisningslagstiftningen, utredningen om översyn av justitiekanslernsarbetsuppgifter, utredningen om översyn av bestämmelsema om rattfylleri ochsjöfylleri, utredningen om utvidgat skydd för grandläggande fri- ochrättigheter samt ökade möjligheter till domstolsprövning av normbeslut ochförvaltningsbeslut och utredningen om ökat inslag av personval m.m.. Två kommittéerhar överförts från , nämligen utredningen om översyn avpolisens trafikövervakning och utredningen om sjöpolisens verksamhet. Två kommittéerhar överförts från , nämligen kommittén för översyn avhyreslagstiftningen och kommittén för utveckling av försöksverksamheten med kooperativhyresrätt. Under år 1991har tre kommittéer avslutat sina uppdrag, nämligen våldskommissionen,braksmönsteratredningen och påföljdsutredningen. Under budgetåret1992/93 har utöver medel för befintliga kommittéer beräknats medel för bl.a.utredningar om frivårdspåföljder och kriminalvården. Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå till 30 200 000 kn under nästabudgetår Jag hemställer att regeringenföreslår att tillUtredningar m.m. för /93 anvisa ett reservationsanslag på A 4.Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. Prop. 1990/91 Utgift 11728 000 Reservation O 1991/92 Anslag 12 432 000 1992/93 Förslag 12 432 000 Frånanslaget betalas bidrag till den verksamhet som bedrivs av Stiftelsen Institutetför framtidsstudien , vars styrelse är utsedd av regeringen, skallenligt sina stadgar bl.a. i egen regi eller i samarbete med andra bedrivaframtidsstudier samt långsiktig analys och därmed sammanhängande verksamhet föratt stimulera till en öppen och bred diskussion om framtida hot och möjligheteri samhällsutvecklingen. Stiftelsens verksamhet leds under styrelsen av en chef.2 milj kr har tidigare avsatts som stiftelsekapital. Institutetsforskning har verksamheten började varit koncentrerad fill tvärvetenskapliga problemområden. Dehittills igångsatta forskningsprojekten berör ämnesområdena miljö ochhälsa, svenskt arbete och liv samt intemationell och global utveckling. Under /90 har två nya projektinitierats, nämligen "Vår framtida kulturhistoria" och"Den private sektom i de nya nätverkens samhälle". Dessutom har ettpreliminärt projekterbete "Den offentliga sektom i de nya nätverkenssamhälle" pågått. Institutet har därmed initierat samtliga de projekt somföratsägs bli igångsatte enligt den forskningsplan sombestämdes . forskningsplan kommer flera av de nu pågående projekten att sträckasig fram . medför att endast fyra nya projekt kan påbörjasunder den kommande treårsperioden. Bland dessa projekt ingår bl.a."Differentieringens, segregationens och diskrimineringens "samt "Rörlighet, femiljestraktur och social kontroll". Jag förordar att anslaget /93 bör vara oförändrat. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillFramtidsstudier, långsiktig analys m.m för /93 anvisa ettreservationsanslag på 12 432 000 kn B. POLISVÄSENDET Prop. 1991/92: lOO Polisens uppgifter och organisation Polisens verksamhet syfter till attupprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkraallmänheten skydd och annan hjälp (1 § polislagen, 1984:387). En huvuduppgiftför polisen är att bekämpa brottsligheten. Polisensbrottsbekämpande arbete sker främst genom övervakning, spaning och utredning.En central uppgift inom brottsbekämpningen är att förebygga och förhindra attbrott begås. En viktig uppgift för polisen är också att säkra grandvalaraa förett demokratiskt samhälle. Den lokalapolisorganisationen utgör basen i polisväsendet. Sedan polismyndigheten iDanderyd gått upp i polismyndigheten i ingår 117polismyndigheter i den lokala polisorganisationen. Antelet tjänster är toteltca 24 000, varav omkring 16 700 polistjänster ärhögste polisorgan i länet. Den ansvarar för polisverksamheten där och hartillsyn över den verksamhet som bedrivs av de lokala polismyndighetema.Länsstyrelsen förfogar inte över egna operativa polisresurser men kan ispeciella situationer te över ledningen av polisverksamheten i länet. Regionalpolischef är en länspolischef eller, i vissa län, en länspolismästere. Iproposifion 1991/92:52 Regional ledningsorganisation inom polisen harregeringen föreslagit övergång till en organisation med länspolismästere i allalän fro.m. Rikspolisstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. Som sådan svararmyndigheten för personal- och ekonomiadministration, visst utvecklingsarbete,tillsyn m.m. Till hör . Säkerhetspolisen ochrikskriminalpolisen är operativa polisenheter knutna till . Tillpolisväsendet hör stetens kriminaltekniska laboratorium, som är en myndighetunder . Dess huvuduppgift är att utföra kriminaltekniska undersökningar åt främst polis-och åklagarmyndigheter samt att bedriva självständig forskning inom sittverksamhetsområde. I den fördjupadeanslagsframställningen har redovisat utvecklingen under desenaste fem åren av ett antel faktorer som är av intresse när det gäller attbedöma resultetet av polisens arbete. Viktigast i dette sammanhang är enligtrikspolisstyrelsen den fortgående ökningen av brottsligheten, som innebär attefterfrågan på polisiär verksamhet ökar Jag har behandlat brottsutvecklingen isamhället närmare i det föregående. Antelet inkomnautredningsärenden har ökat enligt följande: Prop.1991/92:100 Bilaga 3 Den lokala polisorganisationensresurser har, i ekonomiska termer, ökat i fäste priser underfemårsperioden. Personal resursema har dock minskat , vilket skall sesmot bakgrand av bl.a. vakansläget när det gäller polismän. har föranlettomfördelningar mellan olika aktiviteten Sålunda har kvarterspolisverksamhetenminskat och fotpatralleringen med43 %, till förmån för den resurskrävande utryckningsverksamheten somökat . På det hela teget synes polisens mätbaraprestetioner ha gått ned . Antelet ingripanden och utryckningarhar visserligen ökat (), men inte i proportion till brottsutvecklingen.Antelet gripna har minskat . 1 förhållande till antelet inkomna ärendenhar andelen ärenden som redovisats till åklagare minskat enligt följande. Däremot har produktiviteten ökatgenom att antelet till åklagare redovisade ärenden i förhållande till anteletnedlagda arbetstimmar har blivit högre. Stetenskriminaltekniska laboratorium har ökat sin produktivitet. Med en resursökningpå har laboratoriet mött en ökning av antelet inkomnaärenden på . En utveckling av tekniken på DNA-området har inletts vidlaboratoriet. har ett tämligen omfettandearbete bedrivits inom polisen när det gäller att rationaliseraverksamheten. Till en del har arbetet samband med det rationaliseringsavtel somslöts på polisområdet avtalsrörelse. Genom effektiviseringama harpolismän i ökad utsträckning kunnat tes i anspråk för egentligt polisarbete.Rikspolisstyrelsen har på grandval av de uppgifter som myndighetema redovisat beräknat att de sammantegna vinstema motsvararomkring 900 Prop. 1991/92:100 årsarbetskrafter för polismän. fenns ett överskott på färdigutbildadepolisen har det dock inte varit möjligt att besatte allafesfe polistjänster, med följd att vakanserna ökat. En av orsakeraa till utvecklingen i fråga omvakanser har varit den låga infegningen av polisaspiranter på polishögskolanunder under 1980-felet. Aspirantinfegningen har emellertid ökats. Isamband med förra årets budgetbehandling bestämdes att 600polisaspiranter skulle fes in under /92. Efter regeringsskiftethösten beslufedes att ytterligare 100polisaspiranter skulle anfes till under innevarande budgetårAnfelet polisaspiranter som fes in under /92 är därmed tofelt700. Det fer innan en ökning av aspirantintegningen kan ge utslag i form av färdigutbildade polisen Det betyder att vakanslägetinom polisen är bekymmersamt. uppgår anteletvakanser till ca 900. Antelet asylsökande ökadedramatiskt . /90uppgick antalet till drygt 38 000.Därefter minskade antalet asylsökande till ca 20 800 under budgetåret1990/91. ökade antalet asylsökande återigen kraftigt,sannolikt till följd av händelsema i . Den mest markanta ökningen harskett i antalet asylsökande frånJugoslavien. Polisen och andra berörda myndigheter har gjort storaansträngningar för att hantera det ökande antelet asylansökningar på etttillfredsställande sätt. Regeringenuppdrog åt stetens invandrarverk att i samråd med rikspolisstyrelsenoch berörda polismyndigheter genomföra en överföring av utredningsansvaret iasylärenden från polismyndighetema till invandrarverket per den 1 juli 1992.Polisen skall dock fortfarande göra en s.k. grandutredning i direkt samband medatt en utlänning begär asyl. Uppdraget omfetter också överföring av ansvaretför förvarslokaler vid utredningsslussama. Uppdraget skall genomföras medutgångspunkt i stetskontorets rapport (1990:23) Utredningar i asylärenden. I regleringsbrevet för polisväsendet avseendeinnevarande budgetår har regeringen framhållit vikten av atthandläggningen av asylutredningar hos polismyndighetema måste bedrivas i sådantakt att samhällets kostnader förflyktingsverksamheten så långt möjligt begränsas och att de asylsökandesberättigade krav på snabb handläggning av en asylansökan tillgodoses.Som riktmärke för utredningsverksamheten hos polisen vid utredningsslussama har regeringen angett att enfullständig asylutredning skall kunna genomföras inom högst två veckorfrån ansökningsfillfället. I regleringsbrevet har också slagife fest att det i frågaom övriga Prop. 1991/92:100 polismyndigheter finns ett sferkt intresse avatt handläggningstiden i Bilaga 3 asylärenden inte överstiger Som utgångspunkt för den nya ordningen iasylutredningsärenden har regeringen utfelat att balansema avasylärenden hos polismyndighetema bör vara sådana att de ståri överensstämmelse med målet att enasylutredning normalt skall genomföras från ansökan. har denintemationella och nationella flygtrafikens expansioni förening med utvecklingen av den interaationella terrorismen ställt ökandekrav på säkerhetsåtgärder, såväl kvantifetivt som i fråga om åtgärdemastillförlitlighet. budgetproposition utfelades att polisens alltmerökade resursbehov för säkerhetskontroller på flygplatser knappast kan tillgodoses viasfetsbudgeten. Det var därför nödvändigt att undersöka alteraativamöjligheter för att tillgodose resursbehovet, och då närmast särskilda avgifterfrån flygplatshuvudmännen. hade ingen erinran mot vad som sålundaanförts. Mot bakgrand av dessa utfelanden ibudgetpropositionen har frågan om verksamhets- och kostnadsansvaret förflygplatskontrollen beretts vidare av och luftfartsverket. Efter slutförtutredningsarbete har och luftfertsverket förelagt regeringen ett förslag till lösning iform av en mellan myndighetema träffed överenskommelse den 7 december1990 rörande verksamhetsansvar och därtill kopplat kostnads- ochfmansieringsansvar för förebyggande avbrott mot den civila luftfertens säkerhet. Regeringen beslöt den 27 juli1991 att godkänna överenskommelsen och uppdrog åt myndighetema att inom sinaresp. ansvarsområden vidfe de åtgärder som är nödvändiga för överenskommelsensgenomförande senast den 1 april 1992.Lösningen innebär att flygplatshållare får ett ökat ansvar för denna verksamhetoch att därmed förbundna kostnader i större utsträckning än får bärasav luftferten. Polisen skall också i det nya systemet svara förhotbildsvärdering och ledning av flygplatskontrollanter i enlighet medvad som föreskrivs i lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats. Rikspolisstyrelsensyrkanden Prop.1991/92:100 Bilaga 3Rikspolisstyrelsen har i den fördjupade anslagsframställningen yrkat medel fÖrpolisväsendet med 10 527 641 000 kn för /93. För budgetperioden1992/93 - 1994/95 har föreslagit en budgetram om tofelt I yrkandet för /93 ligger deb en omräkning avnuvarande anslag mot bakgrand av verksamhetensfektiska omfettning och den av sfetsmaktema beslufede organisationen,dels yrkanden om sammanlagt ca 200 milj. kr. för särskilda satsningar Desärskilda satsningama avser bl.a, en ökning av anfelet polisaspiranter,inrättande av s.k. fmanspolis, fri uniform, satsning på EG-arbete, stöd tillkriminalpolitiskt utvecklingsarbete inom polisen samt personalförstärkningartill datebyrån. I den föreslagna budgetramen ligger en uppräkning av anslagenmed fno.m. /94 med hänsyn till brottsutvecklingen. Inför övergångentill ett budgetsystem grandat på mål- och resul-tetstyming har redovisat ett förslag till nyanslagsstraktur för polisväsendet. Förslaget bygger på att medel förpolisväsendet anvisas över ramanslag. Förslagsanslag bör dock, enligtrikspolisstyrelsen, tillämpas när det gäller medel för brottsutredningskostnaden I en särskildrapport har redovisat förslag till ett planerings- och uppföljningssystem förpolisväsendet som bygger på mål-och resultetstyming. När det gäller den allmänna inriktningen avpolisverksamheten har förordat en ökad satsning påförebyggande polisverksamhet. Häratöver har redovisatförslag om vissa lagändringar m.m., som får behandlas i ett annatsammanhang. 4.1 Bedömning av verksamhetensresultat Polisens verksamhet spänner överstora områden. Kraven på polisen grandas väsentligen på fektorer som polisensjälv har begränsade möjligheter att påverka. Hit hör bl.a. brottslighetensomfettning och karaktär Också utvecklingen när det gäller vägtrafiken och anteletasylsökande som kommer till ärviktiga faktorer i sammanhanget. Under en långföljd av år har polisen haft att arbeto mot en ökande brottslighet.Brottsutvecklingen är inte unik för utan har sin mots\'arighet iåtskilliga andra jämförbara länder Under desenaste åren har personalsituationen inom polisen varit bekymmersam. på att infegningen av polisaspiranter till har varitalltför låg. En annan omständighet av betydelse är att anfelet polismän somlämnat sin tjänst för att gå över till annan verksamhet har varit högre än vadsom beräknats, bl.a. beroende på den överhettade arbetsmarknadssituation som dårådde. Det stora antalet polisvakanser har naturligtvis minskat polisensmöjligheter att möfe den ökande brottsligheten på ett effektivt sätt och att geallmänheten den Prop.1991/92:100 service som efterfrågas. Även ompersonalsitimtionen inom polisen nu Bilaga 3 synes vara på väg att blibättre, är anfelet vakanfe polistjänster fortfarande oacceptebelt. Mitt intryckär att polisen har en hög ambition när det gäller att lösa sina viktigauppgiften Såväl utbildningsmässigt som när det gäller utrastningen står densvenska polisen på en hög nivå. Trots dette är resultetet av de senaste årens polisverksamhet inte alltigenomtillfredsställande. Det beror emellertid väsentligen på sådana fektorersom berörts och som ligger utanför polisens egen kontroll. Den allvarligaste bristen när det gällerpolisverksamheten är enligt min mening att polisen inte i tillräckligthög grad är synlig ute bland människor På detfe område har polisbristen slagithårt mot sådana inslag i polisverksamheten som fotpatrallering ochkvarterspolisverksamhet. Detfe minskarpolisens möjlighet att verka brottsförebyggande och leder också till attmänniskor känner sig otrygga på gator och torg. Också när det gäller denbrottsutredande verksamheten har polisen haft svårt att hålla jämna steg medbrottsutvecklingen. Däremot harpolisen genom bl.a. omprioriteringar lyckats upprätthålla en allmänt sett godutryckningsberedskap. Också trafikövervakningen synes fungera väl medhänsyn till de föratsättningar som gällen Det finns dock skäl att avvakferesultetet av den översyn av polisens trafikövervakning, som förnärvarande görs inom ramen för kommittéväsendet, innan trafikpolisens arbeteblir föremål för en utvärdering från regeringens sida. Stetenskriminaltekniska laboratorium har lyckats öka sin produktivitet på ett mycket tillfredsställande sätt och hardärigenom kunnat upprätthålla en god service i förhållande tillpolismyndighetema. har i ökad omfettningkoncentrerat verksamheten på utvecklingsfrågor såsom polisverksamhetensinriktning och den framtida polisutbildningen. Detta är enligt minmening en riktig satsning. Deekonomiadministrativa systemen inom polisen har uppvisat bristen Bristemagäller såväl planering som uppföljning. En förayelse på detta område har dockinletts inför övergången till nytt budgetsystem. Läget när detgäller polisens utrastning får generellt sett anses vara gott. Polisens verksamhet är personalintensiv (ca80 % av de totela kostnadema för polisverksamheten utgörs av löner och andrapersonalkostnader) och det behövs en hel del utrastning för attverksamheten skall kunna bedrivas rättssäkert och effektivt. Det handlar omfordon, ADB-utrustning, sambandsutrastning, skyddsutrastning m.m., för att intenämna inventerier till polisens lokalenUtrastningen förnyas fortlöpande. pågår exempelvis enmodernisering av radiosystemen, varigenom det i huvuddelen av landetanvända radiosystem 70 får en betydligt bättre användbarhet än tidigare.ADB-stödet byggs ut efter hand. harsålunda den datoriserade anmälningsratinen RAR efter ett omfettandeförberedelsearbete tegits i drift vid polismyndigheten i . En utbyggnadför resten av landet är planerad. 4.2 Polisverksamheten Prop.1991/92:100 Att upprätthålla lag och ordning såatt människor kan känna sig trygga i samhället hör till rättsstetens viktigasteuppgiften Brottslighetenbefinner sig på en nivå som inte kan accepteras.