prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — för1990/91 och samarbetet är inriktat på hälsa och näring. SAREC gav även stöd till fristående institut verksamma med samhällsvetenskapligforskning. Arbetsmarknad och miljöskydd är två områdenaktuella för BITS insatser. Enförsta u-kredit beviljades till de Estado att användassom lånemedel för små och medelstora företagsprojekt ochdärefter har tagit initiativ till ett näringslivssamarbete mellanSverige och . Svenska ochinteraationella organisationer erhöll medel från det huma nitära biståndet för stöd till chilenska organisationer. Stödet riktades till projekt inom folkbildning, bevakning avmänskliga rättighetersfrågor och 399 föråtervändande av exilchilenare. CostaRica Prop.1991/92:100 Totalt utbetalat under /91: 64,7 milj. kr. Trots det relativt gynnsamma utgångläget, harCosta inte lämnats oberört av 80-talets kriser i . Men desenaste åren har myndigheteraa i genomfört ett flertalbetydelsefulla ekonomiska åtgärder under strakturanpassningsprogrammet.Beslutsamma åtgärder inom handelspolitiken,kreditpolitiken och jordbrukspolitiken har genomförts. Trots det har den ekonomiska och finansiella situationenförsämras snabbt, vilket kan underminera anpassningsprogrammets tilltänkta framgångar. Detta utgör ett orosmoment inte bara förCosta utan för hela . Erfarenheteraa avCosta som samarbetsland är mycket goda. Det är ett fredligt, stabilt ochdemokratiskt medelinkomstland med uttalade ambitioner att åstadkomma tillväxt,en rimlig social och ekonomisk fördelningspolitik och att respektera demänskliga rättigheteraa. Landet har enutvecklad resursbas som möjliggör ett effektivt utnyttjande av biståndet. Sedan det bilaterala samarbetet med inleddes hartotalt 32,4 milj. kr. utbetalats för socialt bostadsbyggande samt 22milj. Avtalen för budgetåren 1990/91 -1992/93omfattar sammanlagt 110 milj. kr. Rapporter tyder på att insatseraa väl svarar mot ambitioner inomdet sociala området och målsättningen att väraa om naturtikgångaraa.Bostadsprogrammet är inriktat påresurssvaga familjer som är villiga att delta i organiserat självbyg-geri och betala för bostadskrediter. Insatsenbidrar även till demokratiseringengenom att organisera slum innevånarna. Inom miljöområdet stöder SIDA fortsatta insatser för att räddanaturskogsomräden genom bevarandeprojekt innefattande naturvård,uthålligt skogsbrak, undervisning och forskning. Insatseraa genomförs av lokala eker regionalaorganisationer, utan medverkan av svenska företag eller biståndspersonal.Erfarenhetema av denna biståndsform är positiva. Inom detregionala stödet till omfattas av flera insatser, innefattande katastroffbrebyggandeinsatser, mänskliga rättigheter, miljövård och forskning BITS inledde tekniskt samarbete med år1980. Det tekniska samarbetet har föranlett utbetalningar om 55 milj.kr. och fungerar väl. Energisektorn svarar för av det tekniskasamarbetet med . a. stöd till landets el- ochtelemyndighet för utveckling, drift och underhåk av kraftnätet. Andrasamarbetsområden är telekommunikationer,industri, bostäder, förvaltning, fysisk planering och skogsutveckling. ligger tonviktenpå insatser som rör energi,telekommunikationer, samt skogsbrak och skogsindustri. BITS utbildar också costarikanskpersonal, som i sin tur skall leda den regionala utbildning som landets teleförvaltning kommer att erbjuda per sonal från de centralamerikanska teleförvaltningarna. 59 deltagare från har deltagit i BITS interaationeka kurser, varav 10 under .q 1989/90.Huvudintresset gäller el, tele och management. SWEDEFUNDstödjer ett möbelfabrikprojekt i . 1991/92:100 . I samband meden kartläggning av den Bil. 4 svenska marknaden, genomfördes en fact-findingmission till för blommor, gröna växter, frakt och grönsaker.Stöd har också lämnats stöd till upprättandet av en costarikansk marknadsföringsorganisation.Vidare har bidrag lämnats till deltagande i en svensk turistmässa. SAREC inledde bilateraltforskningssamarbete med . Församarbetsprojekt t.o.m 1989/90anslogs 3,5 milj. kr. Forskningssamarbetetär koncentrerat tik medicin och veterinärmedicin. /91 utvidgassamarbetet till att omfatta projekt inom arbetsmiljöfrågor, naturproduktersamt marinbiologi. Totalt budgeteras samarbetet /91 tiU 5 milj. kr.och /92 tik 7 milj. kr. () och FöreningenBamens regnskog beviljades 3,5 milj. kr. för naturskyddsinsatsr och , , beviljades1 milj. kr. för samarbete med den konsumentkooperativa rörelsen i CostaRica. /91 utbetalades 22,3 milj. kr. ihumanitärt bistånd tik genom UNHCR och . /89 lämnades drygt 3,8 milj. kr. ikatastrofhjälp för uppbyggnad avbostäder som förstörts efter orkanen . Smärre bidrag lämnades tillinsatser efter den jordbävning som drabbade . Totah utbetalat under budgetåret1990/91: 15,2 milj. kr. Förhållandena på präglades av landets ökandepolitiska isolering och en alltsvårare ekonomisk situation till följd av en fortsatt amerikansk blockad ochett sammanbrott i det ekonomiska samarbetet med och socialiststatema i före detta Östeuropa.De mänskliga rättigheteraa uppmärksammades i FNs kommission förmänskliga rättigheter varvid allvarligainskränkningar på olika områden påtalades. Någon politisk liberalisering i riktning motflerpartisystem kan inte skönjas. utvecklingssamarbete med inleddes1969/70. beslöt år 1976att genomföra en successiv avveckling av SIDA-biståndet till , som ett bredare samarbetegenom BITS skulle inledas. 1 och medutgången av /80 upphörde att vara programland. Genom BITShar totah t.o.m. /91 ca 130 milj.kr utbetalats till olikainsatser varav drygt hälften avsett finansiellt stöd till i första handlivsmedelsindustrin. I genomsnitt har det tekniska biståndet tik uppgåtttill 10 milj.kr. 1 febraari 1991 avslutades det finansiella stödet.Cuba meddelades att endast kompetensutvecklande stöd med inriktning på ekonomiskaeker andra reformer kunde fortsätta. Utbetalningaraa /91 uppgick tiksex milj.kr. Det finansiella stödet användes främst till inköpav reservdelar till den utrastning som upphandlades i . Detta program upphörde från och med /91 som ett resultat av den över- 'Ol syn som gjordes avbiståndssamarbetet mellan och Prop. 1991/92:100 . har ocksåmedverkat i upprastningen av ett mejeri samt Bil. 4 bidragit med konsulthjälpför rening av utsläpp från pappersindustrin samt för studier rörandeenergibesparing och kemikalieåtervinning. har /80 haft ett stort antaldeltagare i BITS intemationellakurser. Totalt har 154 personer deltagit i kurser främst inom industrielltunderhåll, projektledning och kvalitetskontrok. SAREC har medverkat till att stärkaforskningssamarbetet mellan svenska och kubanskaforskningsinstitutioner. Utbetalningar tilloch med /91 uppgår tik 42,4 milj. kr. Löpande avtal avserperioden /91 - 1992/93, omfattar 20,7 milj.kr. och inriktas på medicin, mikrobiologi, bioteknologi, biologi, ochveterinärmedicin. Totak utbetah under budgetåret1990/91: 19,8 milj. kr. Däratöver har till SAREC 33,6 milj. kr anslagitsför en treårsperiod för forskningssamarbete i Uraguay/undersamma period. BITS bedriverett tekniskt samarbete med Uraguay . Energisparande inom industrin har varit det volymmässigt största insatsområdet.Stöd har lämnats inom miljöområdet, bland annat för rehabilitering avMontevideos huvudvattenledning och för algbekämpning i dricksvattenreservoarer.En förstudie gjordes om föratsättningar för etablering av ett vedeldatkraftverk, vilket rönte stor uppmärksamhet. Ett trettiotal deltagare frånUraguay medverkade vid BITS interaationella kurser. SAREC har varit verksam i Uraguay,till en början genom stöd åt ett antal samhällsvetenskapligainstitutioner. Nuvarande forskningssamarbete mellan och Uraguay reglerasgenom avtal . De viktigaste sektoreraa för samarbetet är jordbrak,medicin och hälsa, miljö-och bioteknik. För /91 har 12,7 milj.kravsatts för samarbetet. Cirka 7,4 milj. kr. lämnades i biståndsmedelgenom SIDA till svenska enskilda organisationers insatser i Uraguay. var engagerad i kooperativ verksamhet i landet.Diakonia stödde bl.a. projekt för återvändande och gav stöd åtmänniskorättsorganisationen . SIDA understödde med . det kulturekautbytet med Uraguay /91. 1991/92: lOO 4 Regionalt ekonomiskt samarbete i södra (SADCC) har under /91 utbetalats 205 milj. kr. (SADCC) bildades för att minska beroendet avSydafrika och främja ekonomisk tillväxtoch samarbete i regionen. Medlemmama i SADCC , , ,, , , , , och sedan år1990 det självständiga - har satt somfrämsta prioritet att stärka transporter och kommunikationer mellan ländema.Sverige har tillsammans med de övriga nordiska ländema engagerat sig särskiltstarkt i denna sektor. Däratöver ges bistånd inom främst energisektorn.Sverige har /82 fram /91 gjort åtaganden om sammanlagt 1 670 milj. kr. De svenska medlen har främst använts för upprastning avtransportsystemen genom ,och , samt till uppbyggnad av regionens telenät. De politiskaförändringama i kan starkt komma att påverka SADCC-samarbetet. Ett majoritetsstyrt Sydafrikakan komma att innebära att grandema för SADCC-samarbetet antingen försvagaseller förstärks i så hög grad att formeraa för stödet och samarbetetmåste omprövas. För att stärka SADCC:s förmåga att bereda ochgenomföra projekt har stöd givits iform av finansiering av personal och annat tekniskt bistånd till transport- och kommunikationskommissionen iMaputo, till industri- och handelssekretariateti och till miljö- och markvårdssekretariatet i Masera. En konsultfond har knutits tillSADCC-sekretariatet i . och ger stöd tillgravsekretariatet i . Inom telekommunikationsområdetdeltar tillsammans med ifinansieringen av tre mikrovågslänkar mellan , och ; mellan , ochZimbabwe samt mellan och . Ytterligare stöd ges för installationav en interaationell televäxel iMozambique. Teletrafiken i regionen har inneburit ett stort steg motoberoende från . På järavägsområdet levereras tele- ochsignalutrastning till järavägen i . harjäravägsvagnar levererats från företagi . I Beira-korridoren och i hamnen i pågår stora upprastningsarbeten,liksom i Dar es Salaams hamn. Arbetena omfattar reparation av hamnanläggningar, banvallar, spår och väg. Planer finnsför rehabilitering av Lobito-korridoren när säkerhetssituationen tillåter. Lom-popo-jämvägenhar öppnats för trafik. På energiområdet har studier gjorts omkraftöverföring från till och om underhåll avkraftverk. SADCC arbetar påett pragmatiskt sätt som är väl anpassat till den rådande situationen i södra och som har vunnit respekt inom det interaationellasamfundet. I första hand inriktas verksamheten på upprastning och/eller utbyggnad av befintliga anläggningar. Behovet avutbildad arbetskraft i SADCC-ländema har blivit en fråga med alltstörre betydelse i takt med att investerings- och rehabiliteringsarbetenslutförs och att underhåk och effektiv driftav anläggningar och transportsystem Prop. 1991/92:100 blir viktigare. En ökad,effektiv produktion och godstrafik inom SADCC Bil. 4 kräver förbättradkapacitet hos SADCC-ländema att själva driva och underhålla de investeringarsom gjorts. Nya former för nordisk samverkan har prövats inomramen för SADCC-biståndet. Betydanderesursbesparingar och bättre utbud har därmed skapats. De nordiskaländema svarar för en tredjedel av det bilaterala biståndet till SADCC-området. är den störstagivaren. Andra stora givare är EG,, , och Nederiändema. Ett visst samarbete har kommit igång med FN och . Denalliansfria rörelsens Afrikafondmobiliserar resurser för SADCC-ländema och befrielserörelsema i . Svenska bidrag till fonden avserfinansiering av järnvägsvagnar till och transporterinom ramen för projektet i . Det bredare samarbetet mellan och SADCCfastlades i den s. k. Harare-deklarationen . Syftet är att finnanya samarbetsområden som komplement till detreguljära biståndet, särskilt inom handel, investeringar och kultur. Efter ett omfattandeinventerings- och studiearbete har flera insatser tagit form. Avtal hartecknats för motköpsaffärer mekan Nordenoch SADCC och inom . Ökade ansträngningar görs för att främja export från SADCC-länderaagenom . NORSAD-fonden syftar till att stödja joint venturesmellan fbretag i och SADCC-regionen.Nordiskt stöd utgår för upprättande av en genbank i har fått ett positivt mottagande. har ett för kulturelltsamarbete inrättats i . fungerade som nordisk samordnare för detnordiska initiativet under entvåårsperiod fram till i , varefter Danmarkövertog ansvaret. I febraari 1992förväntas överta ansvaret för perioden 94. En översyn avNorden/SADCC initiativet har utförts av Michelsen-Institutet i , som grandför utarbetandet av ett nytt ramprogram för perioden 199195. Ett flertal organisationeroch institutioner har dragits in i det bredare samarbetet såsom banker,standardiseringsinstitutioner, ungdomsorganisationer, industriinstitutioner m.fl. är en regionalsammanslutning av de länder som utnyttjar nedre lopp. Bildad år1957 består kommittén avLaos, och . står av politiska skälutanför. Kommittén skapar ett foram för diskussion och samarbete övergränseraa. stöd till inleddes år1981 och innehåller miljövård, en konsultfond för olika förstudier och personalbistånd tik kommitténs sekretariat. Utbetalningama /91 uppgick tik 8,5 milj. kr. Samarbetet fungerar väl. SIDAföratser ett ökande samarbete med 404 med inriktning påframför akt regionala miljöproblem Prop. 1991/92:100 relaterade tikutnyttjandet av floden och aktiviteter i flodens upprinnings- Bil. 4 områden.När Kambodjafrågan lösts kan kommittén förväntas komma att spela en större rolloch utökade insatser kan då bli aktuella. Redan nu har vissa initiativ tagitsfrån kommitténs sida för att förbereda sådana insatser. Programdiskussionergenomfördes av SIDA med kommittén i maj 1991.Ambitionen är att söka utveckla ett långsiktigt programstöd till kommittén.Under diskussioneraa överenskoms att sikta mot ett sådant samarbete /93 och att samarbetet skuke fokuseras på miljöfrågor och på kompetensuppbyggnad i ochVietnam. Som ett första steg i beredningen skall en så kallad "strategicreview" liknande den SIDA finansierade avseende lUCN (IntemationalUnion for the Conservation of Nature and ) genomföras. Avtal har ingåtts om ett stöd till AsianInstitute of Technology i för stipendiering av laotier ochvietnameser inom områden som teknologi,vatten, miljö och management. Avtalet löper /90 och fyra årframåt. Ett program för hantverksfiske i som omfattar samtliga länder rant Bengalisak bukten löper t. o. m.december 1992. Det genomförs av FAOoch målgrappen är fiskebefolkningar i området. Ett fortsatt stöd berorav en utvärdering som kommer att genomföras tillsammans med . Fredsprocessenhar inneburit positiva förändringar i regionen som helhet, men särskilt i där contras-kriget harbringats till ett slut, i El Salvadordär förhandlingar mellan regeringen och FMLN pågår under FNs ledning samt i där kontakteraaintensifierats mellan regeringen och gerillans förenade organisation,URNG. Generellt uppvisar regionen ett försämrat lägenär det gäller de ekonomiska ochsociala rättigheteraa. Den ekonomiska krisen har inneburit en ekonomisk tillbakagång i samtligaländer. Den ekonomiska strakturanpassningen utsätter samtliga länder förmycket stora politiska påfrestningar. Budgetnedskärningar har framför alltomfattat de sociala sektorema, vilket i synnerhet drabbar dem som redan leverunder fattigdomsnivån. Vad avser de politiskaoch medborgerliga rättighetema är människomaalltjämt mycket hårt drabbade i och . Syftet med stödet tik regionala insatser iCentralamerika är att främja fredssträvandena i regionen och stödjaansträngningaraa att öka samarbetet mekan länderaa. Det svenska stödetskak ses i ljuset av den särskilda plan förregionens återhämtning, som utarbetades av de centralamerikanskaländema i samarbete med FN. I denna sökar man gemensamt angripa centrala utvecklingsfrågor och sociala problem,bland annat flyktingproblematiken. Medlen harutnyttjats för stöd till sociala program såsom primärhäl sovård och malariaförebyggande åtgärdergenom den allamerikanska häl sovårdsorganisationen (PAHO) och vattenförsörjning genom . Fortsatt stöd har utgått till dencentralamerikanska kooperativa konfede- Prop. 1991/92:100 rationen (CCC-CA),tik den centralamerikanska universitetskonfedera- Bil. 4 tionen (CSUCA) och tik insatser påmiljövårdsområdet bl.a. genom utbildningscentret för tropiskt jordbrak(). Stöd har också utgått tik för mänskligarättigheter (IIDH) och för regional samordning mellankvinnoorganisationer. Samarbetet med förjordbrakssamarbete har fortsatt liksom med den Centralamerikanska banken för ekonomisk integration (CABEI) och Aktionskommitténför stöd till (CADESCA). En insats för att förebygganaturkatastrofer har byggts upp i CEPREDENAC (Centro Regional de Coordinacion para la Prevencion de desastrenaturales en Central). De första erfarenheteraa av stöd tillutbildning inom offentlig förvaltning,genom ICAP, och företagsadministration, genom INCAE, har varit positivaoch utvecklas nu till ett långsiktigare stöd. I programmet ingår ocksåflyktinginsatser genom UNHCR. Sedan anslaget inrättades /87 haren snabb ökning skett och /91 anvisades 90 milj. kr. Utbetalningsnivån har genomgående varit hög liksommottagningskapaciteten hos de regionala organisationeraa. /87 har åtaganden för överfyrtio insatser, på totalt 279 milj. kr. Inom äger ettkontinuerligt samråd ram. Flera av insatseraa finansieras och följs uppgemensamt. Underår 1991 har ytterligare steg tagits mot förverkligandet av ett Sydafrikautan apartheid. Den formeka granden för apartheid avskaffades när apartheidlagama upphävdes vid halvårsskiftet.Överläggningar och samtal förs mellan apartheidmotståndaraa, främst ANC,och regeringen. ANC riktar skarp kritik motregeringen för att den går för långsamt fram och för att den enligt ANCinte infriat sina åtaganden. Den uppdagade s. k. Inkatha-gate skandalen, där det avslöjades att regeringen getthemliga ekonomiska bidrag tillzulu-organisationen , hotade allvarligt att störa processen. Emellertid torde skandalen ochANC:s framgångsrika kongress hastärkt ANC som händelsema i motsvarande grad försvagat regeringens position. ANC har däreftermed större tryck kunnat driva kravet på inrättandet av eninterimsregering. President deKlerk har rönt framgång och uppskattning i omvärlden genom att hålla sitt löfteatt avskaffa apartheidlagama. Förhoppningama är stora att reella förhandlingarom en ny författning skall förverkligas. Vadsom kanske är mest oroande och hotande för framsteg i processen mot avskaffande av apartheid är det fortsatta våldet.Mekan och 1991 krävdedetta våld ca 2 000 dödsoffer bara i de svarta förstädema rant Johannesburg.Ett stort antal kontakter, samtal och formella överläggningar har ägt ram mellan berörda organisationer ochmellan dem och regeringen i strävan att minska våldet.I septemberundertecknade ett stort antal organisationer ett särskilt fredsavtal. Trots överenskommelsema mekan regeringen och ANCoch trots de reformer som genomförts, har aktjämt inte majoriteten av sydafrikaner 406 rätt att delta i fria allmänna val. Svensktbistånd Prop.1991/92:100 Det humanitära biståndet i södraAfrika utgör ett stöd till offer för och - 4 motståndare tillapartheidsystemet. Syftet är att stödja en utveckling mot ett fritt,icke-rasistiskt och demokratiskt . Biståndet omfattar bl. a. stöd till uppbyggnad av folkligaorganisationer såsom fackföreningar och kyrkor, rättshjälp ochförsörjningsbidrag till fängslade apartheidmotståndare och deras familjer,flyktinghjälp, stipendier, utbildningsinsatser samt information och forskning. Bidrag lämnas dels som direkta bidragtill den humanitära verksamheten inom ANC, dels till FN samt svenska ochintemationella enskilda organisationer. ANC har erhållit svenskt bilateralt bistånd i 18år, främst för försörjning avflyktingar som är spridda i ländema i södra . Samarbetet omfattar ävenprojekt inom jordbrak, utbildning, kultur och hälsovård. Biståndetinnefattar även bidrag tik administration, information och transporter. De sydafrikanska kyrkoraa har en stark ställningi landet och inom apartheidmotståndet. Stöd ges till olika kyrkligaaktiviteter, bl. a. genom , Frikyrkan hjälper. , och mission. Medel ställs också till förfogande för rättshjälpoch för hjälp till de fängsladesanhöriga. Svenskt bistånd utgår också för repatrieringen och återanpassandet avsydafrikanska flyktingar, främst genom FN:s flyktingkommissarie.Fackföreningsrörelsen har blivit en allt viktigare faktor iantiapartheidrörelsen. Spridning av information och forskningsrön om situationen i är viktig för att ökamedvetenheten om apartheidsystemet. Därför stöds informationsverksamhetsåväl i som utanför . Humanitära insatser i utbetalades 201 milj. kr.under /91. Utöver det anslagna beloppet på 190 milj. kr.disponerades en ingående reservation på ca 35 milj. kr. Det humanitära biståndet i inleddesefter militärkuppen i , i form av katastroföistånd tillflyktingar och offer för förtrycket i Chile.Från /77 inrättades en särskild anslagspost ur vilken sammanlagt 1 304 milj. kr.utbetalats till och med /90. beslöt på basisav statsverkspropositionen 1987/88 att antareviderade rikfiinjer för det humanitära biståndet i med inriktning på tre huvudsakligaändamål: stöd till människor somfallit offer för förtryck och väpnade konflikter; stöd till återappbyggnad och utveckling av demokratiska institutioner;stöd till utvecklingsprojekt med inriktning på de mest eftersatta grapperaa. 1 takt meddemokratiseringsprocessen i har tyngdpunkten i huvudsakförskjutits mot insatser till stöd fördemokratin. I är insatseraa fortfarande riktade tillflyktingar, återvändande, interaflyktingar, och till krafter somverkar för fred och demokrati. Det humanitärabiståndet tik har /92 tikförts Prop. 1991/92:100anslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd. 4En ny beredning för demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd hartikkakats med mandat att bereda insatser i , och . Det allvarliga läget i flera länder iCentralamerika liksom i Pera och motiverar där fortsattainsatser av humanitär karaktär och tik skyddför mänskliga rättigheter. har stöd i ökandeutsträckning utgått till flyktingar i som återvänt tik hemlandet.Bidrag har utgått till grapper som dokumenterar och påtalar brott mot mänskliga rättigheter. Bistånd har lämnatstill insatser för att utveckla demokratiskastrakturer, t. ex, genom bidrag till folkbildningsverksamhet och kooperation. Sysselsättningsprojekt i form avverkstäder och daghem för krigsdrabbade bam har varit andra aktuellaområden. Likaså utgår stöd till särskilt utsatta grapper, t. ex. kvinnor och s.k. gatubarn. Det humanitära biståndet har lämnats av svenskafolkrörelser och andra svenska och interaationeka enskilda organisationer.Bland dessa organisationer kan nämnas Arbetarrörelsens interaationellacentram, , Kyrkoraas världsråd, LO/. ,, Svenska röda korset. SvenskaCaritas, Svaloraa, missionoch . Stöd har även förmedlats via multilateralaorganisationer såsom Interaationella utvecklingsfonden (), () och FN:s flyktingkommissarie (). Med stöd av den inom utrikesdepartementetgenomförda översynen av biståndet till konstateras att humanitärtbistånd varit en flexibel anslagsform somsmidigt kunnat anpassas efter en föränderlig situation. Fokus harförskjutits från avgränsade projekt till processer. Målgrappema har dominerats av fattiga och utsatta människor. Aktörer i biståndethar i första hand varit lokala organisationer. Biståndet har aktivit bidragit till överföring av erfarenhetermellan svenska, intemationella ochlokala enskilda organisationer, bidragit till en breddad resursbas samtmedverkat till att bygga upp nätverk mellan organisationer och länder iLatinamerika. Katastrofer,stöd till återuppbyggnad m. m. AnslagspostenKatastrofer, stöd till återappbyggnad m.m. uppgick under /91 tik1088 milj. kr. jämte intecknad reservation från föregående budgetår. Under budgetåretinträffade ett flertal mycket omfattande katastrofer vilket medfördeett fullständigt medelsutnyttjande. Moi slutet av budgetåret bemyndigaderiksdagen regeringen att ta i anspråk ytterligare medel för humanitärainsatser.