prop · GF03102 · 1991-12-31 00:00:00 — Regeringen delar TPR:s synpå att flygtransporterna är centrala för den civila beredskapen inför kris ochkrig, och har ingen synpunkt pä de mål och prioriteringar som föreslagits inomfunktionen. 1991/92:102 Kapitel6 Överstyrelsenför civil beredskap är ansvarig för beredskapsplaneringen inom delfunktionerna.Överstyrelsen för civil beredskap skall verka för att landets civilatransportresurser samordas och prioriteras inom funktionen Transporter så attde uppiyller de mål som ställs på funktionen. Landsvägstransporter är enprioriterad del inom funktionen Transporter. Planeringeninom totalförsvaret inriktas mot att utsätts för ett angrepp med kortmilitär förvarning. Det ställer stora krav på flexibilitet och samordning inomtransportsektorn. Vid en mobilisering krävs stora insatser . För attkunna leda transporterna i under krig och i krissituationer på ettändamålsenligt sätt bör en väl förberedd organisation finnas. Föratt förbättra samordningen genomförs utbildning och information tillberedskapshandläggare och krigsplacerad personal vid berörda myndigheter.Vidare underhålls radioutrustning som tidigare anskaffats till länsstyrelserna. Regeringenanser att planeringen inom delfunktionerna i stort kan inriktas mot vad somförordas i . Anslagsfrågor för /93 B 8.Vägverket: Försvarsuppgifter 1990/91 Utgift 52 398 445 Reservation 20 959 324 1991/92 Anslag 49190 000 1992/93 Förslag 41452 000 Frånanslaget betalas kostnader för planering m.m. samt investeringarvad gäller försörjningsberedskapen inom totalförsvarets civila del. bör genom ettlämpligt avvägt beställningsbemyndigande ges möjlighet att anskaffa reservbromaterielsä ekonomiskt som möjligt. Regeringen anser därför att ett lämpligt beställningsbemyndigandeför reservbromateriel för är 1993 avseende är . 1991/92:100, bil.7har regeringen föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till , Försvarsuppgifter beräkna ett oför- ändrat reservationsanslag på . Regeringenåterkommer i Prop. 1991/92:102 denna fräga. Regeringen beräknar medelsbehovet för /93till . 1990/91 Utgift 49 071000 Reservation 23 758 781 1991/92 Anslag 33 950 000 1992/93 Förslag 39 281000 Från anslaget betalas vissa kostnader inom järnvägssektornför utförandet av uppgifter enligt programplanen för den civila delen avtotalförsvaret. disponerar anslaget och fördelar medel till SJ. 1991/92:100, bil.7 har regeringen föreslagit att,i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till : Försvarsuppgiftcrberäkna ett oförändrat reservationsanslag på . Regeringenåterkommer i denna fråga. Regeringen beräknar medelsbehovet för /93till . Ersättning till för vissa tjänster:Beredskap för civil sjöfart. 1992/93 Förslag . har till regeringen redovisat treanslagsnivåer i enlighet med programplanen för sjötransporter på 5, 95, 16,5resp. 1991/92:100, bil.7 har regeringen föreslagit att,i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, till : Ersättningtill för vissa tjänster, delposten Beredskap för civil sjöfartanslå . Regeringen återkommer till denna fråga. Regeringen beräknar medelsbehovet för /93till . F Lufifart Prop. F 1.Beredskap för civil luftfart Kapitel 6 1990/91 Utgift 49 096 421 Reservation 180 315 1991/92 Anslag 56 080 000 1992/93 Förslag 62 849 000 Frånanslaget betalas drift och investeringar för att möjliggöra flygtransporter ikris- och krigsskeden. Verksamheten omfattar bl.a. anskaffning av reservdelartill den civila flygplansflottan, samt planläggning och förberedelser förflygtransportledning, flygplatsdrift och flygtransportverksamhet under sådanaskeden. Uppbyggnadenav beredskapslager för flygbolagen avses fortsätta under programplaneperioden.Inköp av reservdelar för regionalflygplan och till viss del för helikoptrarpåbörjas. Utbyggnaden av framför allt marksystemet och ledningsfunktionerintegreras med flygvapnets utbyggnader. Förskjutningar mellan de olika budgetårenkan därför förekomma. Totalsumman /93-1996/97är den styrande faktorn för inriktning av verksamheten och planerade investeringar. I prop.1991/92:100, bil.7 har regeringen föreslagit att, i avvaktan pä särskildproposition i ämnet, till : Beredskap för civil luftfart beräknaett oförändrat reservationsanslag på . Regeringen återkommer nutill denna fråga. Regeringenberäknar medelsbehovet för /93 till . G4.Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret 1991/92 Anslag 4 780 000 1992/93 Förslag 4776 000 Frånanslaget ges medel till den civila delen av totalförsvaret varav merpartenavser anskaffning av skyddsmateriel för landsvägstransporter, information ochutbildning av ansvariga planerare och krigsplacerad personal vid länsstyrelseroch civilbefälhavarkanslier. Överstyrelsenför civil beredskap planerar att anskaffa skyddsutrustning för - ABC-stridsmedel.Dessutom kommer informationsdagar och funktionsut- bildning förberedskapshandläggare resp. krigsplacerad personal vid länssty- Prop.1991/92:102 relser och civilbefälhavarnas kanslier att genomföras. Vidare kommerde åt- Kapitel 6 gärder som anses nödvändiga för att upprätthålla entillfredsställande handlingsberedskap att genomföras tillsammans medlänsstyrelser och övriga berörda myndigheter. I prop.1991/92:100, bil.7 har regeringen föreslagit att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, till : Åtgärder inom dencivila delen av totalförsvaret beräkna ett oförändrat reservationsanslag på . Regeringen återkommer till denna fråga. Regeringenberäknar medelsbehovet för /93 till . 1.godkänner inriktningen avfunktionerna inom verksamhetsområdet, 2.till /93 tilldelas medel för beredskapsåtgärder från den gemensammaekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civila del, 3.till Vägverket:Försvarsuppgifter för /93 anvisar ett reservationsanslag på , 4.regeringen medges lämnavägverket det beställningsbemyndigande som regeringen förordat i detföregående, 5.till Banverket:Försvarsuppgifter för /93 anvisar ett reservafionsanslag på , 6.till : Ersätmingtill för vissa tjänster, delposten Beredskap för civU sjöfartför /93 anvisar ett förslagsanslag på , 7. tillLuftfartsverket: Beredskap för civd luftfart för /93 anvisar ett reservationsanslag på , 8. tillÖverstyreben för civil beredskap: Åtgärder inom den civila de len av totalförsvaret för /93 anvisar ett reservationsan slag på . Funktionen Enskild försäkring m.m. Prop. Kapitel 7 Funktionenomfattar förutom det enskilda försäkringsväsendet även statlig krigsförsäkringoch statlig krigsskadeersättning. är ansvarig myndighet förberedskapsplaneringen inom funktionen. Övriga myndigheter med uppgifter inom funktionenär statens krigsförsäkringsnämnd och statens krigsskadenämnd.Försäkringsbranschens branschorgan och ca 70 krigsviktiga företag ingår också ifunktionen. Regeringenavser fastställa följande mål för frnktionen. Försäkringsväsendetskall under kriser och i krig så längt möjligt svara för gjorda åtaganden iförsäkringsavtal m.m. skall kunna krigsorganiserasoch inleda sin verksamhet med kort varsel. För att efter krigkunna reglera krigsskadefall - statlig krigsskadeersättning - skall sådanaskador kunna registreras och värderas när de inträffar. En organisation fördenna verksamhet skall vara förberedd. Ianslutning till de olika delmålen bör i fråga om beredskapsåtgärder i fred förrespektive delmål gälla följande. Delmålet attförsäkringsväsendet under kriser och i krig så långt det är möjligt skall kunnasvara för gjorda åtaganden förutsätter att försäkringsbolagen i fred harförberett sig genom olika planläggningsåtgärder. Försäkringsbranschen har år1990 i samråd med dåvarande försäkringsinspektionen utarbetat riktlinjer förplanläggningen. bör fortlöpande vaka över att bolagenfullgör sin beredskapsplanläggning i enlighet med riktlinjerna. krävs att nämnden har förberett de åtgärder som behövsför att den skall kunna krigsorganiseras med kort varsel. I förberedelsernaingår också att nämnden fortlöpande ser över behovet av krigsutbrottsavtal ochandra överenskonunelser m.m. för att nämndens verksamhet snabbt skall kunnakomma igång i ett krisläge. Det sista delmålet avser krigsskadenämndensverksamhet. Den fredsfida planläggningen måste här avse att nämnden i samarbetemed försäkringsbranschen förbereder en organisation, som kan svara för registreringoch värdering av inträffade krigsskador. Det är självfallet viktigtatt de beredskapsätgärder vidtas som behövs för att målen för kris- ochkrigsförhållanden skall kunna uppfyllas. Det bör emellertid i sammanhangetpåpekas att den pågående översynen av krigsförsäkringslagstiftningen i vissaavseenden kan leda till ändrade förutsättningar för det fredstidaplanläggningsarbetet. Det får ankomma på finansinspektionen att i samråd medförsäkringsbranschens beredskapskommitté avgöra i vad mån den nu aktuellaplanläggningen kan påverkas av den pågående översynen av lagstiftningen. roll itotalförsvaret innebär bl.a. ett ansvar för samordning av beredskapsåtgärderinom funktionen, samordning med andra funktioner och myndigheter samt vissutbildning av personal med uppgifter under kris och krig. Kostnaderna förberedskapsförberedelserna inom funk- fionen kan beräknas till350 . Kostnaderna bestrids utanför den Prop. 1991/92:102 civila ekonomiska planeringsramen. Lagstiftningenom försäkringsväsendet i krig, statlig krigsförsäkring och statligkrigsskadeersättning, är föråldrad och behöver anpassas till övrig lagstiftningoch utveckling inom försäkringsväsendet och andra områden i samhället. Regeringenbeslutade att tillsätta en utredning,krigsförsäkringsutredningen, med uppdrag att se över den aktuella lagstiftningen(Dir. 1991:12). Funktionen Skatte- och uppbördsväsende Funktionenomfattar den verksamhet som bedrivs inom skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet, dvs. främst beskattning och folkbokföring samtverkställighet enligt utsökningsbalken eller annan författning. Riksskatteverketsvarar för den centrala ledningen av skatteförvaltningen och exekutionsväsendet.Under finns i varje län en skattemyndighet och enkronofogdemyndighet. har vidare uppgifter som centralförvaltningsmyndighet för frågor om allmänna val. Riksskatteverketansvarar för beredskapsförberedelser inom funktionen. Regeringenavser fastställa följande mål för frnktionen. Deskatter, tullar och arbetsgivaravgifter som riksdag och regering beslutar attta ut skall i största möjliga utsträckning betalas på rätt sätt samt folkbokföringssystemetsvitala delar kunna upprätthållas. Tvåförfattningar reglerar beskattningsförfarandet m.m. under krig, nämligen delslagen (1957:686) om taxeringsväsendet under krigsförhållanden m.m., delskungörelsen (1958:388) med vissa bestämmelser rörande taxering, uppbörd ochfolkbokföring under krigsförhållanden. Sedandessa författningars tillkomst har verksamhetens innehåll samt arbetsformeroch organisation m.m. förändrats i så hög grad att författningarna inte kantillämpas under dagens förhållanden. Idepartementspromemorian (Ds B 1978:12) Beskattning och uppbörd underkrigsförhållanden lämnades ett principförslag till författningsändringar samtriktlinjer för berörda myndigheters verksamhets- och organisationsplaneringinför beredskaps- och krigsförhållanden. uppdrog regeringenåt att utarbeta en detaljplan för det fortsatta utvecklingsarbeteti enlighet med förslagen i promemorian. redovisade uppdragetden i form av en projektplan. Den15 uppdrog regeringen åt att utreda dels hurbeskattningssystemet bör vara utformat under kriser och i krig, dels hurskatteförvaltningen och exekutionsväsendet bör vara organiserade under sådanaförhållanden. I beslutet sägs vidare att verket bör lämna förslag till deförfattningsändringar som kan behövas. Ienlighet med uppdraget har till regeringen över lämnat en rapport med dels förslag till organisation för skatteförvaltningen 286 ochkronofogdemyndigheterna under kriser och i krig, dels principförslag tillutformning av beskattningssystemet under sådana förhållanden. Vidare har riksskatteverketanmält att verkets egen försvarsplanläggning i huvudsak färdigställts under år1991 och att verket föranstaltat om sådan planläggning hos skattemyndigheternaoch kronofogdemyndigheterna. De handböcker som har upprättats under dettaarbete har överlämnats till regeringen. Enligt uppdraget bör riksskatteverketockså lämna förslag till de författningsändringar som kan behövas. Ett sådantförslag kommer enligt verket att redovisas . Regeringen avser att i ettsenare sammanhang återkomma till med förslag i frågor somaktualiseras genom det utredningsarbete som håller på att slutföras av . 1991/92:102 Kapitel7 3.Ekonomisk politik under kriser och i krig Finansdepartementethar det övergripande ansvaret för ekonomiska politik. Under ensäkerhetspolitisk kris ökar påfrestningarna för landets ekonomi och därmedockså kraven för regeringens agerande för att säkerställa landets försörjningoch ekonomisk stabilitet. I detta arbete har också väsentligauppgifter. saknas enövergripande beredskapsplanering för den ekonomiska politiken. Detta skaparoklarhet beträffande ansvarsfördelningen vad avser beredskapsplanering avsamhällsekonomin. Mot denna bakgrund tillkallade chefen för finansdepartementetär 1989 en arbetsgrupp med uppgift att analysera utformningen av ekonomisk politikunder kriser och i krig. Enligt direktiven börarbetsgruppen ta fram underlag för i första hand regeringens och riksbankensekonomiska politik i olika krislägen. Utgångspunkten bör vara de antaganden omkrisers och krigs karaktär och varaktighet som fastställts av regeringen somplaneringsförutsättningar för totalförsvarets militära och civila delar.Utifrån dessa planeringsförutsättningar bör olika scenarier läggas uppomfattande perioden från förkrigsskedets början (med ökad oro och begynnande störningari utrikeshandeln) till neutralitetsskedets slut (med krig i vår omvärld, totalmobilisering i och utrikeshandelns sammanbrott). Gruppen skall bedöma hurolika delar av vår ekonomi kan väntas reagera på de störningar avsamhällsekonomin som förutsätts inträffa i olika krislägen och med vilka medelde icke önskvärda effekterna lämpligen kan motverkas. För samtliga studeradeskeden bör genomgången koncentreras till de viktigaste delområdena avsamhällsekonomin såsom produktion, sysselsättning, utrikeshandel, finans- ochvalutamarknader, konsumtion, priser, inkomstfördelning och statsfinanser. Arbetsgruppen väntas läggafram sitt betänkande under våren 1992.1 sitt arbete har gruppen också kommitatt pröva behovet av att ge beredskapsplaneringen på den ekonomiska politikensområde en fast organisation. Denna fråga har tidigare aktualiserats bl.a. i denledningsstudie som överstyrelsen för civil beredskap genomförde under åren 1988och 1989. Därvid konstaterades att det inte finns nägon central myndighet påvilken kan läggas ett funktionsansvar för ett såbrett område som "samhällsekonomi" eller "eko- Prop.1991/92:102 nomisk-politiska åtgärder". Åtgärder inom detta fält ligger naturligennära Kapitel 7 varför organisatoriska beredskapslösningarborde återspegla detta förhållande. Därför ansågs det lämpligt att knyta enberedskapsdelegation till med uppgift att samordna beredskapsförberedelsernapå detta område. Behovetav en beredskapsdelegation för den ekonomiska politiken sammanhänger med deförslag som arbetsgruppen kommer att lägga fram avseende inriktningen av denekonomiska politiken under kriser och i krig. Efter betänkandets publiceringkommer regeringen att att ta ställning till inriktningen och deorganisatoriska formerna för en beredskapsplanering på den ekonomiskapolitikens område. godkännerinriktningen av funktionerna inom verksamhetsområdet. 19 1991/92. Funktionen Livsmedelsförsörjning m.m. omfattarförsörjningen med livsmedel inkl. vatten, reglerings- och ransoneringsåtgärderavseende livsmedel, livsmedelshygien och civil veterinärverksamhet. Medlivsmedelsförsörjning avses härvid all verksamhet från producent tillkonsument. Statensjordbruksverkär funktionsansvarig myndighet. Vidare har och statensnaturvärdsverk uppgifter inom funktionen. Prop.1991/92:102 Kapitel 8 Regeringen avser fastställa följande mål för frnktionen. Livsmedelsförsörjningen grundas på de fredstida resursernainom livsmedelssektorn och dess förmåga till anpassning under kriser och ikrig. Produktion och distribution skall bedrivas på i stort sett samma sättunder kriser och i krig som under normala förhållanden, dock med beaktande avatt inriktningen inom jordbruket pä olika grödor och animalieprodukler kanförändras beroende på bl.a. tillgången på olika importerade insatsvaror. Målet för livsmedelsfunktionens verksamhet är att allaäven under kriser och i krig skall kunna konsumera tillräckligt med livsmedelmed hänsyn till energiinnehåll m.m. Nuvarande genomsnittliga energitillförsel (perperson och dygn) bör kunna upprätthållas. En mindre varierad kost mästeaccepteras, och för kan en reducering accepteras för en stordel av befolkningen. Avbrott i tillförseln till detaljhandeln på upp till envecka kan accepteras. dricksvatten per person och dygn(överlevnadsbehov) skall disponeras. Livsmedelsransonering skall kunna införas senast fyraveckor efter beslut. Deväsentligaste delarna av den enskilda djursjukvården skall kunna upprätthållasi normal omfattning. En angripares möjlighet att genom sabotage sprida främstbiologiska organismer via dricksvatten och mjölk skall försvåras. Livsmedelsberedskapen bygger i första hand på det jordbrukoch fiske samt den livsmedelsindustri och distribution m.m. som finns ifredstid. Målet är att produktion, förädling och distribution skall bedrivas påi stort sett samma sätt som under normala förhållanden. I andrahand vidtas olika beredskapsåtgärder. Dessa åtgärder består avberedskapslagring och andra särskilda beredskapsåtgärder. Andraberedskapsåtgärder än lagring består av planläggningsåtgärder inom olikaområden för att ge en bättre anpassningsförmåga i en situation av kris/krig.Arbetet med planläggning består av förberedelser för att resurser skall kunna: ■- utnyttjas på bästa sätt, t.ex. genomomställning av jordbruket (ändrad produktionsinriktning) som bl.a. minskarbehovet av olika insatsvaror. - fördelas optimalt, t.ex. genom uppskov förjordbrukare, begränsning av uttagning av traktorer, regleringssystem för insatsvaror, ransoneringssys tem för dagligvaror samt planläggning av s.k. K-företag, - bevarasoch om möjligt skapas, t.ex. genom skydd (undanförsel), - lokaliseras utifrån behoven, t.ex. genomförberedelser för en lagerupp byggnad i under ett krisskede och för krigsleveranser. Beredskapslagringen är den dyraste åtgärden inomfunktionen. Lagring sker dels i form av insatsvaror för jordbruket för attkunna klara en situation med minskad import, dels i form av färdiga livsmedeloch livsmedelsråvaror för att klara ett angrepp mot landet. Det ärvidare väsentligt att olika åtgärder utformas som ger större möjligheter tillanpassning vid en kris så att handlingsfriheten och funktionssäkerheten blirhög. Förutom nämnda åtgärder åstadkoms anpassning också bl.a. genomadministrativ beredskap (författningsberedskap och organisationsberedskap) ochutbildning. Prop.1991/92:102 Kapitel 8 Riksdagensbeslut om ny livsmedebpolitik tillbaka är livsmedelspolitiken föremål förett omfattande reformarbete. fattade beslut om en nylivsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. Vidare kommer såvälett , GATT-förhandlingarna samt ett svenskt medlemskap i attpåverka svensk livsmedelssektor. En utgångspunkt för den framtida livsmedelspolitiken skallenligt riksdagsbeslutet vara att jordbruket i princip skall vara underkastatsamma villkor som andra näringar. Jordbruket skall marknadsanpassas ochsuccessivt avregleras. Producenterna skall endast ersättas för efterfrågadevaror och tjänster. I de fall efterfrågan gäller kollektiva varor ochnyttigheter är offentliga ingripanden befogade. Dessa varor och tjänster skalldå betalas med offentliga medel. Livsmedelspolitikens mål vad gäller beredskapen skallenligt riksdagsbeslutet vara att trygga landets livsmedelsförsörjning underkriser och i krig. Beredskapen skall grundas på de fredstida resurserna inomlivsmedelssektorn och dess förmåga till omställning, kompletterad medsärskilda beredskapsåtgärder. Åkerarealen kan enligt riksdagsbeslutet sjunka till enbetydligt lägre nivå än den för beslutet utan att försörjningssäkerhetenäventyras, förutsatt att särskilda riktade åtgärder vidtas i form av ökadlagring. Antalet mjölkkor kan också sjunka till en lägre nivå än den vidtidpunkten för beslutet utan att det finns anledning till åtgärder föranleddaav beredskapsskäl. (numera ) skallenligt riksdagsbeslutet såväl vad gäller storleken på den brukade arealen somantalet mjölkkor noga övervaka utvecklingen. Förhållandena i övre kräver enligtriksdagsbeslutet speciella åtgärder för att en fullgod beredskap skall kunnaupprätthållas. Som en av åtgärderna för att uppnå detta skall enligt beslutetdet särskilda prisstödet till norra , som utbetalas i form av ett beloppper producerad enhet, bi- behållas.Beredskapsåtgärder i form av beredskapslagring skall utgöra komplement. 11985 årslivsmedelspolitiska beslut översattes beredskapsmålet till ett antalproduktionsmål för olika produktionsgrenar. Enligt det livsmedelspolitiskabeslutet om livsmedelspolitiken är det emellertid olämpligt att relatera beredskapsmältill fredstida produktion. Hänsyn måste nämligen bl.a. tas till ändratkonsumtionsmönster och ändrad produktionsinriktning under kriser och i krig.Exempelvis kan produktionen mätt i kalorier effektiviseras i krig. Det är ocksåmöjligt att genom en variation av kriskosten och en större lagring än tidigareav såväl insatsvaror som livsmedel uppfylla beredskapsmålet. Frånberedskapssynpunkt kan således enligt det livsmedelspolitiska beslutet minskaderesurser i jordbruket accepteras. För livsmedelsberedskapen är det enligtbeslutet samhällsekonomiskt fördelaktigt att i stället öka beredskapslagringen.I enlighet härmed har därför . investerats i uppbyggnad avlagren av livsmedel och insatsvaror redan under /91. /92 har ytterligare . Effekternaav det livsmedelspolitiska beslutet från beredskapssynpunkt skall följas uppnoga. Reformen innebär förändringar för hur fullgod försörjningsberedskapskall kunna garanteras. Det är därför av stor vikt att korrekta avvägningargörs mellan beredskapslagring och resurser inom livsmedelssektorn avseende t.ex.storleken på den brukade arealen, antalet mjölkkor samt den geografiskaspridningen av jordbruksproduktionen och förädlingsindustrin. (numera ) har genom regeringsbeslut den 20 december 1990fått i uppdrag att noga följa utvecklingen i detta avseende. Vad gäller kriskostenmåste beaktas dels att denna måste anpassas till resursförändringen inomjordbruket, dels att denna får återverkningar på livsmedelsproduktionen ochkonsumtionen i fredstid. I uppdraget till jordbruksverket ingår också att nogafölja produktionsutvecklingen mot bakgrund härav. Om verket finner att det ärrisk för att beredskapsmålet inte går att uppfylla, skall verket föreslåregeringen åtgärder för att motverka en oönskad utveckling. Prop.1991/92:102 Kapitel 8 Inriktningunder programplaneperioden /93-1996/97 I riksdagsbeslutet om en ny livsmedelspolitik våren 1990förutsattes omställningen av jordbruket ske snabbt med minskade resurser ijordbruket som följd. En snabb och kraftig lageruppbyggnad av insatsvaror ochlivsmedel bedömdes därför som nödvändig för att kompensera resursminskningen ijordbruket. Lagring av livsmedel syftar i första hand till att klaraförsörjningen under ett krig medan lagring av insatsvaror är nödvändig för ensammanhängande kris- och krigsperiod. beslutade att uppbyggnaden av lagrenav livsmedel och insatsvaror skall ske än vad detlivsmedelspolitiska beslutet förutsatte (prop. 1990/91:102 bil. 4, FöU8, rskr.285).Bakgrunden till detta beslut var att det var oklart hur snabbt omställningenav jordbruketskulle ske och därmed i vilken takt resurserna i jordbruket skulle förändras. Iavvaktan på att konsekvenserna av livsmedelspolitiska beslut skulleframträda tydligare beslutade därför om en långsammarelageruppbyggnad. Denna långsammare lageruppbyggnad innebar en besparing med 100miljoner kr.