prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Beträffande affärsverken konstateras därvid attriktlinjen i första hand bör varaatt verksamheten och de tillgångar som förvaltas av affärsverken bör överföras till aktiebolag. Dock bör verksamhet medkaraktär av "naturligt monopol"skiljas ut från konkurrensutsatt verksamhet och fungera som neutrala aktörer. Regeringen berörde i sammanhangetäven luftfartsverket och aviserade att man med hänsyn bl.a. till de förändradekonkurrensförhällan-dena inom flygsektorn avsåg att utarbeta förslag angåendeluftfartsverkets framtida struktur. Inriktningen är att tydligare skiljamyndighetsfunktioner och ansvar förinfrastraktur frän kommersiell verksamhet och att skapa möjligheter för nya former för huvudmannaskap vidflygplatserna. Mot denna bakgrund delar jag den grundsyn sompräglar luftfartsverkets förslagtill förändring av myndighetsstrukturen inom luftfartssektorn. Förslagetföljer väl regeringens rikflinjer för att skilja ut kommersiella delar i affärsverken och driva dessa i bolagsform medaffärsmässiga ägarkrav samt skapamöjligheter till breddat ägande där sä är lämpligt. Det bör noteras att en allmän förutsättning iarbetet är att luftfartens infrastruktursystemskall bära sina egna kostnader även i fortsättningen i form av avgifterfrän infrastrukturutnyttjarna. Jag delar synen hos de instanser som kommenteratförslaget att det är viktigt att den föreslagna omorganiseringen ses som ettmedel för att effektivisera driftenav flygplatsnätet och sänka kostnaderna till gagn för hela luftfartssektorn. Enligt de principer somluftfartsverket föreslagit skall driften av den grundläggande infrastrukturen vid flygplatserna ske genom uppdragfrån affärsverket till flygplatsbolagen.Jag förutsätter att uppdragsavtalen kommer att fä en sädan utformning attincitament ges till rationaliseringar genomanbudskonkurrens beträffande underentreprenader etc. vid flygplatserna. Som luftfartsverket påpekat är det nu behandladematerialet att se som en delrapport idet arbete som pägär med att anpassa luftfartsverkets struktur till framtidenskrav. Bland de frågor som återstår att behandla kan nämnas följande.Infrastrukturhållaren/affärsverkets organisation måste genomlysas. Bl.a. mästefrägan om myndighetsfunktionernas placering diskuteras. organisatoriska rollåterstår också att behandla. Rollspelet mellan kunderna, affärsverket ochflygplatsbolagen bör som framgått utredasytterligare. Den icke nationella eller strategiska flygtrafiktjänstens framtida organisation bör också belysasytterligare, liksom givetvis de närmareförutsättningarna för bolagisering av flygplatserna etc. En omläggning avluftfartsverkets räkenskaper enligt aktiebolagslagens krav i enlighet med de principer som godkände i samband medtillväxtpropositionen bör även genomföras som ett led i utformandet avnya ekonomiska styrformer för ettomorganiserat luftfartsverks olika delar. Det fortsatta arbetet bör i huvudsak bedrivasinom ramen för affärsverksutvecklingsprojektet.Inriktningen bör enligt min mening vara att kunna presentera ett samlat förslag till ny struktur för luftfartsverket för ställningstagande senast i budgetpropositionen är1993. Beträffandefrågan om resultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser gäller, att det nuvarande systemetlöper ut . Jag anser att luftfartsverkets förslag i dennadel är intressant och bör studeras närmare.Som verket påpekat är dock en avgörande faktor den avgränsning av det statligaansvar som bör gälla beträffande flygplatssystemet . Den iföregäende avsnitt beskrivna pågående avregleringen av inrikesflyget i gör att den gällandedefinitionen av ett primärnät, nämligensädana flygplatser som är trafikerade av antingen SAS eller Linjeflyg, kan upprätthållas. Utarbetandeav förslag till en ny definition avsädana flygplatser som är av nationell och internationell betydelse bör därför, liksom frägan om de ekonomiskaförutsättningarna för flygplatsernai detta nät, behandlas i det fortsatta arbetet med strukturfrågorna inom luftfartssektornunder är 1992. 1991/92:100 Bil.7 Jaghemställer att regeringen föreslär att godkänna riktlinjerna för det fortsattaarbetet med utarbetande av en ny myndighetsstraktur inom luftfartsområdet. Sammanfattning av föredragandens förslag: - allmänna inriktning ochservicemäl ligger fast i avvaktan päöverväganden inom ramen för affärsverksutvecklingsprojektet. - Produktivitetshöjande åtgärder bör prioriterasunder treärsplaneperioden1992-1994. Mälen för avkastning, resultat och soliditet ligger fastfills vidare. - Vissa senareläggningar bedöms möjliga i investeringsplanenpä grand av den svagatrafikutvecklingen . Investeringsramen för beräknas fill 3 400 milj.kn, varav dock endast 1 100 milj. kn belastar verketssoliditet. -Alternativa former av finansiering avvissa strategiska investeringar bör prövas senare när fullständigt underlagföreligger. Detövergripande mälet för luftfartsverket är att främja en pä sunda ekonomiska villkor grundad utveckling av luftfarten ochverka för att en fillfredsställandeflygtransportförsörjning uppnäs och vidmakthålls till lägsta möjliga kostnaden har sexhuvuduppgifter: - att driva och förvaltastatens flygplatser för civil luftfart och även ansvara för driften av stationsområden för civil luftfartvid militära flygplatser. -att i fred svara för civil ochmilitär flygtrafiktjänst, Prop. -att ha tillsyn över flygsäkerhetenför den civila luftfarten. -att svara för skyddet av miljön motföroreningar frän civil luftfart, -att utöva vissa luftfartspolitiskamyndighetsfunktioner, samt -att ombesörjaberedskapsplanläggning i fråga om den egna verksamheten och den civilaflygtransportsektorn i övrigt. arbetar luftfartsverket somkoncern. Koncernen luftfartsverket bedriver affärsverksamhet dels inom ramenför affärsverket genom affärsenheterna Flygtrafiktjänst, LFV Teknik, LFVResurs och de nitton flygplatserna, dels i de två dotterbolagen ochLFV . Inom affärsverket finns även två myndighetsfunktioner:luftfartsinspektionen, som är fristående myndighetsmässigt, och luftfartspolitiskaavdelningen. Styrningen av luftfartsverket förutsätts ske genomfastställande av ekonomiska mäl och servicemäl. Treåriga investeringsplanermed utblickar pä är ett värdefullt instrument i sammanhanget.Statens styrning sker främst genom att mäl läggs fast för avkastning, service,prissättning och soliditet. Därtill kommer verkets egna mål för service ochproduktivitet. presenterar i sin treärsplan för åren1992-1994 mål för samtliga verksamhetsgrenar och den planerade inriktningen avverksamheten . Verkets verksamhetsinriktning ligger fast. Verket harpreciserat sitt agerande genom utformande av affärs- resp. verksamhetsidéer. Affärsidé för affärsverksamheten är att pä affärsmässigbasis tillhandahälla och vidareutveckla anläggningar inomflygtransportnäringen för att tillgodose kundernas krav, samt tillgodose kundernasbehov av system, produkter och tjänster i anslutning till ovanstående. Verksamhetsidé för myndighetsfunktionerna är attluftfartspolitiken skall bedrivas sä att den främjar luftfartens utveckling,att verket skall eftersträva största möjliga överensstämmelse mellan svenskaoch internationella standarder, rekommendationer och procedurer, samt attverksamheten skall präglas av öppenhet för marknadens synpunkter, men samtidigtav fasthet och opartiskhet. produkter utgörs av de olika tjänstersom verket producerar. Verkets tjänsteproduktion delas in i delssystemtjänster, dels kommersiella tjänster. Till gruppen systemtjänster hörtjänster som är en nödvändig och obligatorisk förutsättning för att enflygtransport skall kunna ske. Till systemtjänster hör vidare sädana varsomfattning och villkor är reglerade i lag. Alla andra tjänster somluftfartsverket tillhandahåller benämns kommersiella tjänster. Servicemälenför systemtjänster är följande: Förstart- och landningstjänst att: - medge start, landning och markstopp med de flestai kommersiell flyg verksamhet använda flygplanstyper under resp. flygplats öppethällnings- tid. Trafikbortfallet av antalet rörelser med flygplan över skall uppgä fill högst . Det antal starter och land ningar skall medges med de olika flygplanstyper per trafikslag (in- och utrikeslinjefart och chartertrafik) som följer av de tidtabeller som god- Prop.1991/92:100 känts. - tillhandahälla passageraruttymmen,passagerarservice och övrig service som kan förväntas av kunder under resp. flygplats öppethällningstid eller i övrigt efter överenskonunelse. Förflygtrafiktjänst en route att: - befrämja en säker och välordnad flygtrafik inomsvenska flyginforma- tionsregionen insatser och tekniska funktioner skall till handahällas åt såväl civil som militär luftfart sä att all luftfart kanbedrivas säkert och rationellt. - säkerhetsarbetet skall bedrivas med ökad kraftoch intensitet, och flygsä kerhetsstandarden skall lägst vara i nivå med den som finns i övriga välut vecklade luftfartsnationer. Förtrafikpolitbka tjänster att: -genom eget planerings- ochutredningsarbete samt uppföljning av utvecklingen inom flygtransportsektornbygga upp kunskap som underlag till förslag och beslut, vilka leder till ensund utveckling av flygsektorn, -i sin handläggning avluftfartspolitiska tillståndsfrågor främj a sektorns utveckling och bidra tillfredsställande transportförsörjning, -i sin prisreglerande verksamhet setill konsumenternas intresse av rimliga priser på en marknad av monopol- elleroligopolkaraktän skall flygföretagens behov av att hålla enintäktsnivä som är tillräcklig för långsiktig lönsamhet tillgodoses. Syftet med att producera kommersiella tjänster är attöka effektiviteten och konkurrensförmågan i flygtransportsystemet, bl.a. genomatt hålla tillbaka priserna på de trafikinriktade tjänsterna. Till dekommersiella tjänsterna hör ramptjänst, expeditionstjänst, hangar ochparkeringstjänst, bilparkering, lokaluthyrning, tankningstjänst,konferensservice, reklamplatsförsäljning, lokalvård, flygplansstädning ocharrende. De olika kommersiella tjänsterna riktar sig tillresenärer, flygbolag och företag. Produktion av kommersiella tjänster skallvara ett komplement till produktionen av systemtjänster. Den får således ejbedrivas sä att den primära uppgiften att producera tjänster direkt inriktademot flygtrafiken hindras eller blir eftersatt. Priset för kommersiella tjänster skall sättas så attett sä stort överskott som möjligt skapas. Det innebär att varje tjänst skalltäcka sina egna kostnader samt ge en av verksledningen fastställd avkastning. Ikostnaderna inräknas även den risk som kan hänföras till tjänsten. Jaghar i föregående avsnitt redovisat min syn pä det arbete som pågår be träffande en förändrad myndighetsstraktur inom luftfartssektorn. I avvaktan på resultatet av detta arbete godtar jag den av verket föreslagna allmänna inriktningen av verksamheten samt före slagna servicemäl. De servicemäl för olika verksamhetsgrenar som verket 111 redovisarligger fast jämfört med nuvarande treärsplan. Verksamheten syftar Prop. 1991/92:100till att stärka flygets konkurrenskraft och utformas i nära samarbetemed Bil. 7 flygbolag, kommuner ochandra berörda intressenter säväl i fråga om inriktningen som omfattningen avservice och investeringsätgärder. Omfattningen på verksamheten måstedock givetvis styras av de ekonomiska förutsättningar som jag avser attbehandla i följande avsnitt. 2.Ekonomiska mål och resurser m.m. Tillgrund för treärsplanen som verket redovisar ligger en bedömd långsiktig trafiktillväxt fram till är 2000 med i genomsnitt4,för inrikes, för utrikes flygtrafik och för chartertrafik påsvenska flygplatsen är nedskriven jämfört med föregåendetreårsplan med 0,, 0,resp. . Föratt kunna upprätthålla nuvarande servicenivå med den ökning i trafiken som föratses bedöms personal ochövriga driftresurser behöva ökas medi genomsnitt per än Beträffande produktiviteten föreslår verket som mål att luftfartsverketstotalproduktivitet, sett över , skall öka med i genomsnitt per än Verket påpekar att ettutvecklingsarbete av nya ochförbättrade produktivitetsmått pågår och kommer att fortsätta som en del avaffärsverksutvecklingsprojektet. regleringsbrev har regeringen fastlagtvissa ramar för luftfartsverketsekonomiska verksamhet. har av denna anledning i princip haft investeringsstopp.Investeringsutgifterna är enligt verket således till mycket stor del en följdav tidigare fattade beslut. Igångsättningav projekt har under är 1991 huvudsakligen begränsats till säkerhets-, miljö-och arbetsmiljölnvesteringan Det ekonombka resultatet för bedöms i treårsplanen bli ca 300 milj.kr.lägre än bedömningen i föregåendetreårsplan, och beräknas till 318 milj.kr. Resultatförsämringen har enligt verket sin orsak i en kombination avförändrade volymer och priser samt i att verket inte kunnatgenomföra någon prishöjning. Gällande mäl för avkasming är enligt regeringensbeslut att luftfartsverket år 1991skall inleverera avkastning pä verkets fasta statskapital enligt fastställd avkastningsränta samt inrikta sinverksamhet pä att uppnä ett resultat somdärutöver medger en återbetalning till staten pä 215 milj.kr. Beloppet utgör en del av före /88ackumulerad underförräntning, som vidutgången av hade reducerats till 300 milj.kn Staten skall senast /92 helt ha kompenserats förackumulerad underförräntning.Luftfartsverket har i skrivelse till regeringen begärt nedsättning av för-räntningskravet för med en summa sommotsvarar effekten av den uteblivna avgiftshöjningen. skall enligt regeringens beslut under treårsperioden1991- 1993inrikta soliditeten mot att , dock senast är 1993 överstiga . Vidutgången av redovisade verket en soliditet pä . storåterhållsamhet pä investeringssidan väntas soliditeten sjunka ytterligare tvåalternativa planer, varav den ena följer regeringens riktlinje för en höjd soliditet.Enligt denna plan beräknas soliditeten vid utgången av åren 1992- Prop.1991/92:100 1994 uppgä till , resp. . Verket förordar dock en 500 milj .kn Bil. 7 högre investeringsnivå som kräver ett revideratsoliditetsmål. Motsvarande soliditetssiffror beräknasdå till , resp. . Pä grand avarbetet med att höja soliditetsnivän begär inte verket nägon ytterligareläneram hos . En allmän förutsättning i verkets plan är attfinansieringen av tredje rullbana och omrädeskontrollcentralen vidArlanda - de överlägset störstaenskilda investeringarna - skall ske i särskild ordning utanför balansräkningen och således inte påverkasoliditeten. Nuvarande målsättning för prissättningen innebäratt höjningen av luftfartstaxorna skall begränsas till att ligga under denallmänna prisökningen. Detta styrs av intentionerna i det s.k.SILA-protokollet. föreslär i en särskild skrivelsesom nytt prismäl för att förändringar avverkets avgifter högst fär uppgä till samma nivä som den allmänna kostnadsutvecklingeni samhället i övrigt.Konsumentprisindex utgör därvid det mätbara måttet. Prismälet föreslås gällaverkets systemtjänster sammanvägt och mätt över en konjunkturcykel. Möjligheter till särskildaställningstaganden vid för landets flygsektor strategiska investeringsbeslutskall finnas. Detta mäl avses gälla från den fidpunkt när dentidigare begränsningen hävts genom överenskommelse med . Beträffande investeringama konstateras itreärsplanen att regeringen för budgetåret1991/92 har anvisat en investeringsram pä totalt 1200 milj.kn har dock verketanmodats att fortsätta planeringenav en tredje bana på . Verkets föreslagna investeringsplan för omfattar ett totaltbelopp på 4000 milj.kn Som nämnts kräverdock uppfyllande av regeringens målsättning för soliditeten en lägreinvesteringsnivå pä 3550 milj.kn Finansieringen av investeringarna avses ske genomverkets resultatöverskott fräntidigare år, genom avskrivningsmedel, leasing och till mindre del genom upplåning i . förslag beräknas dock ca2900 milj.kr. av investeringarna huvudsakligen vid Arlandafinansieras utanför balansräkningen. Verket redovisar dock inga färdigafinansieringsförslag i treårsplanen, som inte heller innehåller nägra begärdabemyndiganden i denna del. Verket avser att återkomma till regeringen med förslag fill lösningar i de enskildafallen. hemställer dock om att investeringsinriktningenfastställes. Linjeflygoch SAS har yttrat sig över luftfartsverkets treärsplan. Flygbolagen delar i stort luftfartsverketsbedömningar om behovet av investeringar. Dock påpekas möjligheten att senareläggavissa objekt med hänsyn fill efterfrå gan. Linjeflyg och SAS anser att delångtidsprognoser som verket lagt till grund för planen inte är relevantaunder . Den kraftiga till bakagäng som luftfartssektorngenomgått innebär en ligt flygbolagen att trafiken förstär kan vara tillbaka nivå. 8Riksdagen 1991/92. I det svära läge där branschenför närvarande befinner sig, och som fram- Prop. 1991/92:100 tvingat härda rationaliseringsprogram iflygbolagen, mäste enligt bolagens Bil. 7 mening även luftfartsverket delta i rationaliseringssträvandena enligtverkets målsättning att arbeta försektorns konkurrensförmåga. Flygbolagen godtar därför inte verkets beräkning av3 % årliga kostnadsökningar och anser att man i stället bör inrikta verksamhetenmot kostnadssänkningar under planperiodengenom härda produktivitetskrav och ett sänkt soliditetsmål för luftfartsverket. Flygtrafikenhar befunnit sig i tillväxt. Totalt har antalet passagerarepå svenska flygplatser ökat från 2,5 milj. till 18 milj. . Utrikestrafiken ökade under är 1990 med 11,mätt i antal passagerare.Inrikestrafikens ökning uppgick dock endast till och för chartertrafiken noterades en minskning med 3,. Under år1991 har emellertid flygtrafikengenerellt drabbats av en kraftig nedgång, till största delen beroende pä en internationell lågkonjunktur Det ärsedan länge känt att flygtrafik ärmycket konjunkturkänslig. Speciellt hårt har det svenska inrikesflyget drabbats. Även om de flesta bedömare anser attflygtrafiken pä sikt åter kommer att öka, vilket också luftfartsverketslångtidsprognos indikerar, är detenligt min mening naturligt att nedgången i efterfrågan och de ekonomiska följderaa av denna kommer att prägla luftfartsverketsverksamhet och ekonomiska planering . Jag anser mot denna bakgrund att det är viktigtatt luftfartsverket ger produktivitetshöjandeåtgärder prioritet. Redan på kortsikt bör åtgärder vidtas för att reducera kostnader och öka produktiviteten.Jag har informerats om att luftfartsverket kommer att ta initiativ till ytterligare överläggningar medflygbolagen för en genomgång av tillgängligrationaliseringspotential inom sektorn genom bl.a. avstämning av kundernas efterfrågan på verkets tjänsteutbud ochav olika former av samarbete. Det arbete som pågår inom ramen för det tidigareberörda affärsverks-utvecklingsprojektet,och som bl.a. har som mäl att åstadkomma rafionel-lare flygplatsdrift är också viktigt i dettasammanhang. Verkets arbete med attta fram nya produktivitetsmått bör även påskyndas. Beträffande målen för ekonomiskt resultat ochavkastning har verket numera gjort vissa reviderade bedömningar av resultatetunder treärsplaneperioden som byggerpä flygbolagens tidigare nämnda prognosen bedömer luftfartsverketnu ett resultat pä ca 250 milj. kn Jag finner emellerfid inga skäl att nu förändra de gällande målenför resultat och avkastning. I sammanhanget bör dock nämnas det arbete sompägär inom affärsverksutvecklingsprojektetmed att ta fram nya mål för räntabilitet och utdelning i syfte att anpassastymingen av luftfartsverket till bolagsliknande formen Vad gäller soliditetsmålet finner jag ingaövervägande skäl att nu ändra på detta. soliditetbör senast åter uppgä till . Fräganom luftfartsverkets framtida mätt pä soli ditet tillhör också de frågor som behandlas av affärsverksutvecklingsprojek tet. Det kan därvid noteras, att de preliminära resultat som framkommiti 114 sambandmed simuleringar av balans- och resultaträkningar för verket enligt Prop.1991/92:100 aktiebolagslagens kravvisar att det hittillsvarande soliditetsmålet vid en så- Bil. 7 danjämförelse skulle motsvara . Beträffande prismålet harkommunikafionsdepartementet ännu ej slutfört de överläggningar som pågått med företrädare för . Dessa överläggningar om ett hävande av begränsningarna enligtdet s.k. SILA-protokollet bedöms emellertid kunna slutföras inomden . I avvaktan pådetta bör följaktligen ett oförändrat prismål tills vidare gälla för luftfartsverket. Det förslag till nytt prismålsom verket presenterat kommer attövervägas inom ramen för affärsverksutvecklingsprojektet. Vad gäller investeringarna anser jag i likhet medflygbolagen att huvudinriktningen i den av luftfartsverket presenterade planenkan godtas. Regering och riksdag efterlyste i föregäende års budgetpropositionen kraftsamling av investeringama motde mest centrala objekten. Som framgått har en sådan kraftsamling ochprioritering också skett. måste beaktas att luftfartssektorn är en investeringstung sektor. Deföreslagna investeringsobjekten är i stort nödvändiga delar iinfrastrukturuppbyggnaden i form av banor och flygledning. Emellertid anser jag att den kraftiga nedgång iflygtrafiken som skett under år 1991och som enligt flygbolagens egna prognoser inte kommer att inhämtas förrän islutet av planperioden bör ge större möjligheter till senareläggning av vissaprojekt än vad luftfartsverkets presenterade investeringsplan visar. Verket har även med anledning av den förändraderesultatprognosen gjort vissa förändringar i planen i denna riktning. Jag beräknar mot denna bakgrund och med oförändrade mål iövrigt en sammanlagd investeringsrampå 3 400 milj. kn för . Av denna ram avser dock endast 1100 milj. kr. sådanainvesteringar som pä normalt sätt belastar luftfartsverkets soliditet. Beträffande finansieringen av investeringarna kansåledes konstateras att en mycketstor del av dessa avses att finansieras utanför verkets normala ekonomi. Mot bakgrund av de långsiktiga och förflygsektorn centrala satsningar somdessa investeringar utgör - en utbyggd bankapacitet vid och en rationellare flygtrafikledning - ochstorleken pä utgifterna i relation till luftfartsverkets omsättning, är jagberedd att pröva de alternativa finansieringsformer som kan komma attpresenteras av luftfartsverket. Det är emellertidinte möjligt att nu ta närmare ställning i de enskilda fallen. Detta bör ske när ett fullständigt underlag för val avfinansieringslösning har tagits fram. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1.godkänna vad jag anfört ominriktningen av luftfartsverkets verksamhetoch de servicemål somjag förordat , 2.godkänna de resultat-, pris-och soliditetsmål för luftfartsverkets verksamhetsomjag förordat för , 3.godkänna vad jag har anförtom luftfartsverkets investeringar samt bemyndiga regeringen att besluta om 115 avvikelserdärifrån. F 1.Beredskap för civil luftfart Verksamhetenunder anslaget omfattar planläggning och förberedelser förflygtransportledning, flygplatsdrift och flygtransportverksamhet under beredskapstillståndoch krig. Chefen för försvarsdepartementet har tidigaredenna dag anmält att anslagen inomden ekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civila del kommer attbehandlas i en särskild försvarspolitisk proposition som avses föreläggas under våren 1992.1 avvaktanpå detta föreslår jag att anslaget förs upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Beredskap för civd luftfart /93 anvisa ett reservationsanslag på 56 080 000 kn 1991/92:100 Bil.7 Bidrag till kommunala flygplatser m.m. Sammanfattning av föredragandens förslag: För budgetaret 1992/93 föresläs ett bidragsanslag på 15,2 milj.kr. varav4,2 milj.kn avser investeringar ikommunala flygplatser i skogslänen och resten drift vid sådanaflygplatsen Från anslaget kan bidrag utgå för drift ochinvesteringar till huvudmän för kommunalaflygplatser i skogslänen med regionalt betydelsefull linjetrafik. har förnästa budgetår föreslagit ett anslag pä 15,5 milj.kr. Riksdagenhar /88 anvisat ett bidragsanslag fill drift och investeringar vid kommunala flygplatser iskogslänen med trafik av regionalpolitisk betydelse. Beslut om bidragetsfördelning fattas av regeringen efterförslag från luftfartsverket. För /92 anvisades totalt 14,56milj.kn, varav 4 milj.kr.