prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — BITS har i sin utvärdering av stöd till exempelvis och kunnat konstatera att utvecklingseffekten ofta uppkommer efter insatsensgenomförande. Andra fall har visat att även insatser med högkostnadseffektivitet och tekniskt hög standard kan ha tveksamutvecklingseffekt. BITS redovisar en successiv ökning av antaletsektorer för tekniskt samarbete. BITS strävar efter att beakta miljöaspekter ialla insatser där så är befogat.Omkring 10% av det tekniska samarbetet går till insatser vars huvudmål är atttillgodose miljöintressen. utgör exempel på ett land därmiljösamarbetet givits stor tonvikt. Programmet har utvärderats under sommaren1990. Utvärderingen visade på ett positivt resultat av programmet ochutmynnade i en rekommendation om fortsatt engagemang inom sektorn. Föratom genom det prestationsstyrdabetalningsförfarandet sker BITS uppföljningav insatseraas effektivitet vid regelbundna genomgångar med samarbetsländeraaoch genom särskilda utvärderingar. /91 gjordes en översyn av samarbetet med , , ,och . Under /91 har sjustörre utvärderingar genomförts. Ut- värderingaraa har tjänat som underlag för utformningen av framtida stöd inom respektive verksamhet eller sektor.Utvärderingaraa har ibland re sulterat i att mottagarparten gjort vissa omprioriteringar av den egna verksamheten. 1 något fall har resukatet blivit att BITS har avbratit samarbetet då man funnit att föratsättningar saknats för att stödet skulle få önskade utvecklingseffekter. BITSframhåller att utvärderingarna är ett ' 4 viktigt verktyg för myndighetenslärande och därför ingår som en naturlig Prop. 1991/92:100 del i verksamheten. BITS menar att ett effektivt utvecklingssamarbetemåste bygga på ansvarsfördelning och kostnadsdelning. Särskih viktigt är detatt samarbetslandet har en plan för hur erforderligt investeringskapital kanmobiliseras för att vidta de åtgärder som föranleds t ex av en utredninginom det tekniska samarbetet. Erfarenheteraa är goda i detta avseende. BITS redovisar inom samtliga verksamhetsgrenarett utökat samarbete med intemationella organisationer. Särskiltomfattande är samarbetet med Världsbanken.Flera fall redovisas där finansieringsunderlag framtaget inom BITStekniska samarbete legat till grand för världsbankslån. BITS föratser ett fördjupat samarbete med när det gäker kopplingen mellan tekniskt samarbete ochuppföljningsfinansiering. Inom dettekniska samarbetet har BITS en konsultfond på 25 milj.kr. i Världsbanken.Sammanlagt 117 insatser med svenska experter har finansierats genom fonden.Världsbanken har med få undantag uttryckt uppskattning av de svenska insatserna. BITS bedömning är attkonsultfonden väl fyller sitt syfteoch har lett till värdefulla kontakter och konkreta projektsamarbeten. ingick BITS och enöverenskommelse om enmiljökonsultfond på 32 milj. kr. Per hade 12 insatserfinansierats med medel ur denna fond. förvaltar BITS också en konsultfond för Öst- och Centraleuropahos . Konsultfonderfinns också i IFC och Afrikanska . BITS redovisar godaerfarenheter inte minst från samarbetet med IFC. BITSintemationella kursverksamhet inriktades tik en början nästan enbart mot tekniska områden men har successivtutvidgats till att omfatta andra biståndsmål än resurstikväxt. BITS har låtitgenomföra en utvärdering av sin internationella kursverksamhet för att bedömadess effektivitet som metod förkunskapsöverföring, kunskapens nytta, kurseraas kostnadseffektivitet och ändamålsenlighet iförhållande till de biståndspolitiska målen. Utvärderingen drarslutsatsen att kurserna varit kostnadseffektiva som defungerat väl som instrament för kunskapsöverföring. Flera exempel ges på att kursdeltagare kunnat omsättaerfarenheter från kurserna i reformer i hemlandet. BITS äskar fördet tekniska samarbetet (exkl. interaationella kurser, stöd till Swedfundprojekt ochexpertutbytesprogrammet) 230 milj.kr. alternativt 250 milj. kr. Det lägrealternativet innebär en i stort sett oförändrad omfattning på verksamheten i redan etablerade samarbetsländer medan det högre alternativet ger utrymme för enbreddning av länderkretsen. 1 det senare alternativet skulle samarbetetdesutom kunna utvecklas till nya sektoreroch fördjupas framförallt inom miljöområdet. BITS föreslår att ansvaret för och dispositionenav medel för det s. k. expertutbytesprogrammet överförs tillSvenska Institutet. För den intemationella kursverksamheten(exklusive expertutbytespro grammet) föreslår BITS 93 milj.kr. aheraativt 100 milj.kr. Det lägre alternativet skulle skapa utrymme för en ökning med 1 2 kurser medan det högrealteraativet innebär en ökning med 2 ' 4 kurser somutrymmet för bidrag till seminarier och Prop. 1991/92:100 stipendier ökar. Den föreslagnaökningen av medelsramen för tekniskt samarbete och den intemationella kursverksamheten motiveras med att BITS föratser en fortsatthög efterfrågan som kraven på att tillgodose andra mål äntillväxtmålet ökar och miljöhänsyn integreras i biståndet. 1 förväntas ett utökat samarbete medThailand, Filippineraa och . Om politiska föratsättningar finnsanser BITS att samarbetet med Indonesienkan öka på miljöområdet. I räknar man med en ökning av samarbetet i , ochGhana. Nya samarbetsländer ärSenegal och . föratses en utfasning av det begränsade samarbetet med och . 1Latinamerika räknar man med ökade insatser i och medan samarbetetmed avslutas. U-kreditgivningen har i hög grad inriktats påprojekt för att utveckla u-länderaasinfrastraktur. Flertalet projekt har genomförts utan nämnvärda problem och anläggningaraa har tagits i driftinom rimlig tid. Framförallt inom industrisektora har vissa projektdock stött på svårigheter. Föru-kreditgivningen föreslår BITS att 500 milj. kr. alteraativt 550 milj.kr.anvisas för /93. Anslagsutnyttjandet har för de tre senaste årenöverstigit anslagna medel. Den utestående reservationen har därmed minskatfrån I 022 milj.kr. den Ijuli 1988tik 461 milj.kr. Av dessa medel har utfästelser gjorts omkrediter med ett sammanlagt belopp på 293 milj.kr. BITS anser att reservationen har en lämplig storlek för att tjänasom buffert mot svängningar i anslagsbelastningen. BITS motiverar denföreslagna anslagshöjningen med attefterfrågan på förmånlig finansiering för uppbyggande av infrastraktureni u-länderaa kommer att vara fortsatt hög. Därtill kommer efterfrågan på miljöinvesteringar att öka. BITSutgår i sitt förslag från att u-krediterskall kunna komma i fråga för samt föreslår viss kreditgivning till . Det högre alteraativetskulle dessutom möjliggöra ett utvidgatsamarbete med interaationella samfinansieringsorgan samt möjliggöra kreditgivning till angelägna projekt ibetalningssvaga länder som genomför målinriktade reformer inom ramen förinteraationellt stödda strakturanpassningsprogram. har BITS beviljat u-kreditertill sammanlagt 30 länder. Drygt 60%av den totala kreditgivningen har beviljats till låginkomstländer. BITS har /90 haft möjlighetatt lämna u-krediter tillutvecklingsbanker i . har sådana krediter lämnats eller erbjuditstill fem länder. Genom s. k.biståndsgarantier försäkras u-krediter mot eventuella för luster när låntagare eller köpare intefullgör sina förpliktelser. En säker hetsreserv har byggts upp genom särskilda avsättningar från biståndsan slagen och erlagda . Säkerhetsreserven ökade under /91 med 65 milj.kr. tik totalt 436 milj.kr. Detta motsvarade av utestående garantiengagemang. Skadefallen iu-kreditsystemet har varit förhållandevis begränsade. BITS anser därför inte att det finns något behov av att under /93överföra medel från u-kreditansla- ' get till skadereserven. BITS totalaengagemang i form av garantiåtgärder Prop. 1991/92:100 uppgick tik 6246 milj. kr. , och står för Bil. 4 de största beloppen med2 282 milj. kr., 1 304 milj. kr. respektive 653 milj.kr. Det tekniska samarbetet ochu-kreditgivningen genom BITS bör ocksåframgent vara i huvudsak efterfrågestyrda som en breddning av verksamheten skall eftersträvas föratt tillgodose också andra biståndsmål än tillväxtmålet. Miljöaspekterskall beaktas i alla insatser där så ärbefogat. I avvaktan på nya riktlinjer som en följd av kreditbiståndsutredningen och överenskommelsen i ombundna u-krediter bör BITS vara återhållsam med u-krediter inomindustrisektorn. Resurser m. m.: Anslag 1992/93: Ansvaret för ochdispositionen av medel för expertutbytesprogrammet skall överföras tikSvenska Institutet. BITS uppgift är att inom ramen för den svenskabiståndsverksamheten främja ekonomisk och social utveckling i och iländer i Central-och samt utvidga och stärka Sverigesrelationer med dessa länder genom insatser isamarbete med svenska institutioner och företag. Det tekniska samarbetet genom BITS är ettflexibelt instrament som möjliggör insatser i olika former anpassade eftermottagarländemas behov ochutvecklingsnivå. I kretsen av samarbetsländer ingår främst länder med vilkaSverige ingått samarbetsavtal, men också några tidigare programländer för SIDA och andra länder som av statsmaktema bedömtssom lämpliga för samarbete genom BITS. Mer reguljärt samarbete i olikaformer genom BITS har omfattat bl. a.Algeriet, , , , , , , , , , ,, , , , , , , ,, och Uraguay. Under innevarande budgetår har beslut fattatsom att avsluta biståndssamarbetet med . BITS kan besluta om enstakainsatser i andra länder än de som omfattas av det reguljära samarbetet. BITS tekniska samarbete utgör en viktig kanal förÖverföring av svenskt kunnande tillu-ländema. Medelstilldelningen till denna anslagspost har ökat kraftigtunder . Under innevarande budgetår uppgår anslagsposten tik 315 milj.kr.(inkl. för det s.k. utbildnings- Prop. 1991/92:100 ochrådgivningsstödet i Swedfundprojekt samt 4 milj.kr. för expertutby- Bil. 4tesprogrammet genom ). Jag föratser en fortsatt ökad efterfrågan på BITStekniska samarbete. Ökningen beror dels på att verksamheten kontinuerligtbreddas för att tillgodose ocksåandra mål än tikväxtmålet, dels på tillkomsten av nya samarbetsländer.Samtidigt innebär målsättningen att minska det finansiella stödets omfattning till förmån för ren kunskapsöverföring enviss dämpning i volymtillväxten. För /93 föreslår jag att325 milj.kr. anvisas för BITS tekniska samarbetet. 1 beloppet ingår ej medelför utbildnings- och rådgivningsstöd i projekt och ej heller medel för expertutbytesprogrammet genomSvenska institutet. 1 enlighet medriksdagens bemyndigande får BITS utlasta två gånger budgetårets anslag för tekniskt samarbete (prop.1987/88:100, bil.5, UU 20, rskr. 226) Insatser i Central- och Östeuroparedovisas under ett nytt reservationsanslag G 2. Samarbete med länderaa iCentral- och . Inom ramen för det tekniska samarbetet har t. o.m. innevarande budgetår inkluderats medel för expertutbyte genomSvenska institutet. BITS föreslår attansvaret för och dispositionen av medel för expertutbytesprogrammet överförs direkt till . Jag delar BITS uppfattning härvidlag och föreslår att 4,5 milj. kr. anvisasför /93. Jag noterar att BITS i samband med arbetet medden fördjupade anslagsframställning lagt ned stora resurser på en analys avgenomförda insatser. Det är väsentligt att metoder för fortlöpandeutvärdering och analys skapas. Samtidigtbehöver utrymme skapas för planering, metodutveckling och analys på ett mer övergripande plan av verksamhetens utveckling, inriktning och relevans föruppfykandet av de biståndspolitiskamålen. BITS behöver också i ökad omfattning delta i samråd om det svenska stödet till olika länder och koordineringmed andra givare. Detta gäller inte minst stödet till Central- ochÖsteuropa. BITS planer på att inrätta ensärskild planeringsenhet skulle därvid fylla en viktig funktion. Inom BITSinteraationella kursverksamhet har antalet kurser under senare hälften avåttiotalet ökat från 23 till 37. Den interaationella kursverksamheten har visat sig vara ett värdefulltinstrament för kunskapsöverföring.Jag välkomnar den breddning av kursutbudet utanför industri-ochinfrastrakturområdet som skett och noterar de positiva resultat som uppnåtts när kursinnehållet omsatts i praktiskhandling i mottagarlandet. Jag villsärskilt betona att dessa kurser kan spela en viktig rok i det demokratifrämjandebiståndet. Sådana kurser bör därför anordnas i ökad utsträckning. Genom u-krediter överförs finansiella resurser påförmånliga villkor för attfinansiera svenska varor och tjänster i projekt som prioriteras av låntagarlandet och som av BITS bedöms få betydandeutvecklingseffekter för landet. Projektgranskning ligger tik grand för beslutom utfästelse om u-kredit. Krediten kan utnyttjas först när ett kontraktvunnits i intematio- Omfattningen ochinriktningen på BITS kreditgivning är i hög grad Prop. 1991/92:100efterfrågestyrd. Omkring 3/4 av den totala kreditvolymen har gått till Bil. 4 energi-, telekommunikation och energisektoreraa,medan avsett tillverkningsindustrin. Min bedömning är attinfrastrakturinvesteringar också iframtiden kommer att dominera efterfrågan på u-krediter. Inte minst motbakgrand av behoven i u-ländema anser jag att det är rimligt att tyngdpunktenfortsätter att ligga på dessa sektorer. Jag välkomnar BITS strävan att ökaandelen miljörelaterade projekt. Beträffande krediter till industrisektom visarBITS resultatanalys att sådana projekt uppvisat sämre resultat änprojekt inom andra sektorer. Detta tillsammans med den träffade intemationella överenskommelsen om en strängare disciplin för koncessionen finansiering av kommersielltbärkraftiga projekt gör att jaganser att u-kreditgivningen tik industrisektom bör begränsas. Vägledande fördet svenska biståndssamarbetet inom näringslivsområdet bör vara att insatser påföretagsnivå skall ges i former som är förenliga med den kommersiellaverklighet företagen skall verka i. Subventioner direkt till företagskall i princip undvikas. BITS framhåller att nya länder kan bli aktuellaför kreditgivning . Man anser t. ex. att u-krediter börkunna lämnas i viss utsträckning till . Jag delar BITS bedömning attnya samarbetsländer kanaktualiseras men anser inte att det är aktuelltatt bevilja någon u-kredit. Anslagsbelastningen för u-krediter uppvisar storavariationer kring en stigande tendens. Detta gör att det är svårt attprogrammera och föratse medelsbehoven förenskilda år. En reservation som buffert mot variationer i anslagsbelastningen är därför nödvändig.Anslagsutnyttjandet för de tresenaste åren har överstigit anslagna medel. Den utgående reservationen underu-kreditanslaget uppgick fik 461 milj. kr. Av totalt tillgängliga861 milj.kr. per var 293 milj.kr. intecknade för uteståendeutfästelser. Jag anser att reservationens storlek är rimlig. Min bedömning äratt efterfrågan på u-krediter kommer att fortsätta att stiga och att anslaget därför bör höjas i förhållande tillinnevarande budgetår. Jag föreslår att 420 milj. kr. anvisas förgåvoelementet i u-krediter under /93. Jag delar BITS bedömning att det inte finns behovav att under /93avsätta medel från u-kreditsanslaget till säkerhetsreserven. Somjag tidigare redovisat har utredningen omkreditinstramentets roll i biståndet överlämnat sitt betänkande (SOU1991:74). Betänkandet är föremål förremissbehandling. Jag avser föreslå regeringen att återkomma till med eventuella förslag om ändringar avdet nuvarande u-kreditsystemet. Medel för BITS förvaltningskostnader tas uppunder anslaget C 8. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete. Gäststipendieroch utbytesprogram Prop.1991/92:100 Den del av Svenska institutetsgäststipendier som rör stipendiater från "'■ u-länderaafinansieras med medel från detta anslag. För innevarande budgetår har överbiståndsbudgeten 5,5 milj. kr. anvisats för dessa stipendier. Jag föreslår att gäststipendieprogrammet anvisasoförändrat 5,5 milj. kr. Vidare föreslår jag att 4,5 milj. kr. som tidigare fått stöd för från BITS anslagför expertutbytesprogram för direkt anvisas . verksamhet behandlas i sin helhet under anslaget D 1. Näringslivsbistånd genom Styrelsen Jor internationelltnäringslivsbistånd () och Styrelsenför interaationellt näringslivsbistånd bildades den Ijuli 1991, som Importkontoret föru-landsprodukter (IMPOD) samt SIDAsindustribyrå upphörde och Fonden för industriellt samarbete med (SWEDEFUND) omvandlades från självständig stiftelse till aktiebolag. () föreslår att 200 milj.kr. anvisas för myndighetensverksamhet under /93.SWEDECORP begär bemyndigande att få utfästa medel motsvarande tregånger tillgängliga anslagsmedel samt att utfästelserna för IMPOD garantin höjstill 6 milj.kr. föreslår vidare att tikförs100 milj.kr. varav 50 milj.kr. för insatser i samt attansvar och medelstilldelning för metod ochförsöksverksamhet inom näringslivssektom för industriell miljö och förnäringslivsinriktade insatser inom överförs från SIDA tillSWEDECORP. skallinom ramen för de biståndspolitiska målen bidra till utvecklingen av näringslivet i . Genom kunskapsöverföringtill företag ochnäringslivsorganisationer skall verksamheten bidra till att skapa gynnsamma föratsättningar för investeringaroch företagande i mottagarländema.SWEDECORP skall också främja mottagarländeraas handel, svara förinformation och rådgivning om avsättningsmöjligheter på den svenska marknadensamt i samverkan med Interaational ABbidra till utveckling av bärkraftigaföretag i mottagarländema genom riskkapitalsatsningar,främst i samarbete med svenskt näringsliv. skak inom sittverksamhetsområde främja framsynt hushållning med naturresurser och omsorg ommiljön. Bildandetav styrelsen för intemationellt näringslivsbistånd innebär ökade möjligheter för att erbjuda ett effektivt biståndssamarbete inom näringslivsområdet. SWEDECORPsverksamhet kommer att präglas av en 190 avvägning mellan kontinuitet och fömyelse. Verksamheter somtidigare Prop. 1991/92:100 låg på IMPOD och kommer, liksom en del avde insatser Bil. 4 som genomfördes av SIDAsindustribyrå, att drivas av . skapas föratsättningarför en breddning och fördjupning av samarbetetför kunskapsöverföring och teknikutveckling på företagsnivå och tikdirekt näringslivsstödjande institutioner. På handelsområdet har verksamhetenbreddats till att omfatta marknadsföring och exportfrämjande ur ett generelltu-landsperspektiv i tillägg till IMPODs roll som främjare av import avu-landsprodukter till den svenska marknaden. Såväl SWEDFUNDsom IMPOD har mött en ökad efterfrågan på samarbete senareår. Jag bedömer att denna tendens kommeratt förstärkas i SWEDECORPs verksamhet genom den ökade slagkraft som samordningen av de olikabiståndsorganisationerna förväntasge det svenska näringslivsbiståndet. Vid fastställandet av anslag bör hänsyn dock tas till att verksamheten bör byggasupp succesivt i takt med erfarenheteraa och inriktas påkunskapsöverföring som kan främja inhemskresursmobilisering och kommersiellt tänkande. Stora resurskrävandeprogram bör undvikas. För /93 föreslår jag aU 160milj.kr. anvisas för SWEDECORPsverksamhet. Ansvaret för metod och försöksverksamhet inom näringslivssektora för industriell miljö ochnäringslivsinriktade insatser inom (inkl. insatser inom det s.k.Norden/SADCC-initiativet) överförsfrån SIDA till . Vidareföreslår jag att SWEDECORPbemyndigas att göra utfästelser om två gånger budgetårets anslag och att garantier förmarknadsföringsinsatser genom den s. k. IM-POD-garantin höjs till 6milj. Medel kan komma att tillföras även för kunskapsöverföringtill från anslaget G 1. Samarbete med länderaa iCentral- och . StiftelsenSWEDEFUND (Fonden för industriekt samarbete med ) ombildades till . Bolagets huvuduppgifterär att på industriområdet förmedla kontakter mellan svenska företag och intressenter i och Central-och , bidra till förinvesteringsstudier samt medverka ietableringen av samägda företag, s. k.joint-ventures genom insatser i form av aktiekapital, lån- och garantigivning. Under /91 bedrevs verksamheten istiftelseform. Fondens grundkapitaluppgick till 250 milj. kr. Fondenhade dessutom ett bemyndigande attmed statsgarati låna upp medel inom en ram motsvarande högst tre gångerdet inbetalda kapitalet. Under /91 fattade fondenstyrelsebeslut om åtaganden till ett belopp om 59,5 milj.kr. i tretton nya projekt. (Motsvarande siffror för /90 var 38,7 milj.kr. i sex nya projekt.) Sex av de nya projekten återfinns i , fyra i och tre i . I länder- kretsen inkluderades därmed fyra nyasamarbetsländer , , och Uraguay. Fonden uppvisadeett rörelseresultat för /91 på minus Prop. 1991/92:100 2 milj. kr. vilket var en försämring med 5,3milj. jämfört med föregåen- Bil. 4 de budgetår. Till viss delförklaras resultatförsämringen av extraordinära kostnader för flyttning m. m. isamband med omorganisationen och bolagsbildningen.Efter av- och nedskrivningar visade årsbokslutet en förlust på 18,7milj.kr. jämfört med 3,9 milj.kr. Beträffande SWEDFUNDs verksamhetnoterar jag med tillfredsställelse attfondens verksamhetsvolym ökade under /90 samt att omsättning ochresultat i företag i drift förbättrades avsevärt. Mindre tillfredsställande äratt den volym- och resultatmässiga uppgången i företag i drift åtföljdes av en resultatförsämringför . Till viss del förklarasdenna av kostnader av extraordinära slag i samband med organisationsförändringensamt en stor nedskrivning av ett relativt stort enskilt projekt. Jag vill ändå understryka betydelsen av att fondens projektdeltagandeskak ske på affärsmässiga grander vilket bl.a. innebär att målet bör vara att nå så hög grad av kostnadstäckning som möjligt i verksamheten. Jag förväntar mig att de storanedskrivningar som företogs i investeringsportfölj under budgetåret1990/91 medför att behovet av nedskrivningar under kommande budgetår väsentligtreduceras. För /93 föratser jag en fortsatthög nivå på samarbetet i u-länderoch en kraftigt ökad efterfrågan på Swedfundinsatser från länder i . Jag anser att SwedfundInteraational ABs eget kapital bör ökas successivt i enlighet med intentionernai föregående års budgetproposition. Jag föreslår ett kapitaltillskott på85 milj.kr. varav 60 milj.kr. för insatser i . De senaremedlen bör finansieras från det särskildaanslaget för samarbete med denna region. Projektbistånd till vissa länder beslutade (prop. 1987/88:100,bil.5, UU 20, rskr. 226)att inrätta anslagsposten Projektbistånd till vissa . Avsikten med anslagsposten var att möjliggöra insatsertill länder som befinner sig i ettkritiskt skede där utgången kan bli avgörande för landets framtida utvecklingsmöjligheter. Stödet under anslagspostenhar avsett väl definierade insatserav projektkaraktär i ett initialskede av svenskt biståndssamarbete medlandet. Från anslagsposten har insatser finansierats i , , , , ,, och övriga Central-och . Sedan budgetåret1991/92 finansieras biståndet till ,, och över myndighetemas ordinarie anslag. Från och med kommande budgetårfinansieras stödet till och övriga under anslaget G 1.Samarbete med länderna i . Inom ramen fördet svenska biståndssamarbetet med Filippineraa fort sätter biståndsinsatser att finansieras med medel från denna anslagspost. 192 Projekt som främjar en demokratisk utveckling och god miljö prioriteras. Insatser har gjorts inom områdenaskog, miljö, energi, gravor, offentlig Prop. förvaltning samt utbytes- och stipendieprogram. Bl.a. harBITS, i samar- Bil. bete med , lämnat stödtill en omfattande insats avseende kartering av naturresurser ochmiljöpåverkan. Jag föratser ett fortsatt och ökatstöd finansierat över denna anslagspost bl. a. genom det uppdrag som och har att bereda insatser i Filippineraa. Inom anslagsposten fmns viss beredskap föroföratsedda insatser i andra länder.Jag finner det lämpligt att över anslagsposten även ge möjlighet åt andramyndigheter än SIDA till samarbete inya former med några av de mer utvecklade programländeraa. I enlighetmed detta har landramama för och minskats med 5 milj.kr.vardera samt för med 10 milj.kr. har 20 milj.kr. tillförtsdenna anslagspost för att bl a BITS ochSWEDECORP skall kunna utveckla ett samarbete i nya former med dessaländer. Mot bakgrand av vad jag ovan anfört föreslår jagatt 40 milj. kr. beräknas för Projektbistånd till vissa länder /93. En del av insatseraa somfinansieras under anslagsposten är av flerårig karaktär.