prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Inom grappen pågår försök medverksamheter, bl.a. konsultverksamhet,som i stor utsträckning får fungera som fristående enheter med egetresultatansvar. AMU-styrelsen hemställer att en professur iyrkespedagogik och en professur i vuxenpedagogik inrättas. Forskningen inomdessa områden är eftersatt. Mot bakgrand av ett förväntat stort behov avkompetensutveckling i arbetslivet och som stöd för alla utbildningsanordnarebehövs ökad forskning. Finansieringen av professurerna kan ske genom atten del av den av AMU-styrelsen årligeninlevererade avkastningsräntan används. Dessutom föreslår AMU-styrelsen att myndighetenmedges rätt att utan regeringens prövning besluta omombyggnader inom AMU-grappen. ligt gällande regler krävsregeringsbeslut i de fall då utgiften beräknas Prop. 1991/92: 100 överstiga 2,5 milj.kr. Vidare föreslår AMU-styrelsen att AMU-grappen, isyfte att skapa rationellabetalningsvägar, får inrätta bankgirokonton för automatisk tömning tillordinarie inpostgirokonton. AMU-styrelsen har i föregående anslagsframställningredovisat exempel på olägenheter tillföljd av att grappen inte har tillgång till bankgirokonton för att ta emot betalningar. AMU-styrelsen har i skrivelser den 30 augusti1989, , och föreslagitändringar i förordningen (1988:1 076) med instraktion för AMU-grappen.Förslagen innebär bl.a. en förändradansvars- och uppgiftsfördelning mellan och generaldirektören, liksom mellanstyrelse och direktör i AMU-myndigheterna.Styrelserna bör, i likhet med vad som gäller aktiebolag, ha det övergripande ansvaret för verksamheten, dessekonomi och kvalitet. Generaldirektören resp. direktören bör varaansvarig inför styrelsen och leda denoperativa delen av verksamheten. AMU-styrelsen föreslår dessutom att ordförande i skallvara annan ledamot än generaldirektören,atl AMU-slyrelsen medges rätt att besluta om AMU-styrelsens organisation ochatl utser direktör vid . AMU-styrelsensresultaträkning(l) Tär /91 (1000-tal kr.) -ej fördelade intäkter -ej fördelade kostnader Extraordinära kostnader och intäkter ra.ra. Återföring av meravskrivningar(3) (1)Exkl. AMU-center (2)Varav kostnader till följd avbrand . (3)Meravskrivningar ingår i rörelsekostnaderna AMU-grappen redovisar ettöverskott i verksamheten på 146,3 milj. kr. 1991/92:100 Detta förklarasav en ökad efterfrågan och en förändrad prissättning i Bil. 11 försäljningen av arbetsmarknadsutbildning, vilkensyftar till full kostnadstäckning. De övergripande målen förtreårsperioden /921993/94 bör inte ändras. AMU-styrelsenhar föreslagit att AMU-grappen ombildas till aktiebolag. Jag delarAMU-styrelsens uppfattning att AMU-grappens verksamhet, som är konkurrensutsatt och affärsmässig, bör bedrivas i bolagsform. En övergång till bolagsform skulle enligt min meningkunna erbjuda möjligheter till ytterligareeffektiviseringar av verksamheten. bör dessutom prövas om verksamhetenkan privatiseras. Jag har erfarit attchefen för avser att föreslå en utredning om komvuxm. Detta berör också AMU-grappens framtida uppgifter ochorganisation. Utredningen beräknas vara färdig . Jag avser därför att när dettautredningsförslag föreligger framläggaförslag beträffande den verksamhet som bedrivs av AMU-grappen,inkl. förslag om bolagisering. AMU-styrelsen har föreslagit att AMU-grappenmedges rätt att inrätta bankgirokonton för automatisk tömning till postgirokonton. Frågan bereds isärskild ordning inom . AMU-styrelsenhar föreslagit elt flertal ändringar i förordningen (1988:1 076) med instruktion för AMU-grappen. Mot bakgrand av vad jag i det föregående anfört om ombildning tillaktiebolag är jag inte beredd att nu tillstyrka dessa förslag. AMU-styrelsensförslag i övrigt kan jag inte tillstyrka. AMU-slyrelsenhar presenterat en årsredovisning som avser bud /91. Resultaträkningen finns presenterad i det föregående. AMU-gruppen redovisar förbudgetåret, efter statens avkastningskrav, ett överskott på 146,3 milj. kr.Överskottet motsvarar av omsättningen. Enligt beslut (prop.1989/90:100 bil. 12, AUl I, rskr. 242) får AMU-slyrelsen, ulan beslut av regeringen, disponera överskott för varje budgetår motsvarande högst 3%omsättningen för främst utjämning av resultatet mellan olika budgetår. Detta innebär för /91 att AMU-styrelsen får disponera 95,6milj. Regeringen har den 28 novem ber 1991 beslulal att AMU-styrelsendärutöver får disponera 13,6 milj. kr. för att täcka kostnader förateranskaffning av utrastning förstörd vid Prop. 1991/92: 100 brand.AMU-styrelsen skall, utöver statens avkastningskrav, inleverera Bil. AMU-grappen redovisar för /91 ettöverskott i försäljningen av arbetsmarknadsutbildning på 93,2 milj.kr.,exkl. kostnader på 35,0 milj. kr. föröverkapacitet i form av lokaler. AMU-grappen har tidigare budgetår haft underskott i denna försäljning.Särskilt stort var /90 vilket förklarades av att avvecklings- och omställningskostnader i begränsad omfattning ingåtti prisunderlaget. Dåvarande arbetsmarknadsministern redogjorde i 1991års budgetproposition för att principen omlägsta möjliga pris skall tillämpas i försäljningen av arbetsmarknadsutbildning.Detta innebär bl.a. att samtliga direkta och indirektakostnader, inkl. beräknade avvecklingskostnader, skall ingå i prisunderlaget.AMU-gruppens prissättning skall således motsvara den verkliga kostnaden för attpå sikt tillhandahålla utbildning. Prissättningsprincipen innebär attpristillägg som syftar till lönsamhet, utöver statens avkastningskrav, inte skall tillämpas i försäljningen avarbetsmarknadsutbildning. Denna princip skall ligga fast. 1 den resultatbudgetsom redovisats för innevarande årräknar AMU-styrelsen med ett fortsatt överskott i verksamheten. Det genomsnittliga priset iarbetsmarknadsutbildningen har ökat väsentligt under /91jämfört med /90. Dettaförklaras till viss del av att tidigare brister i prissättningen, vilkainnebar att full kostnadstäckning inte uppnåddes, har rättats till.Kostnadsutvecklingen i arbetsmarknadsutbildningen är beroende av ett flertal faktorer, bl. a. förändringar iutbildningens inriktning och innehåll. Jag vill här understryka viktenav att AMU-grappen fortlöpande tar till varamöjligheterna till effektiviseringari resursutnyttjandet, genom bl. a. samverkan i fråga om lokaler m.m. medandra utbildningsanordnare, för att dämpa kostnadsutvecklingen. Myndighetens redovisade resultat för budgetåret1990/91 har inte givit mig anledningatt föreslå någon förändring av den redan fastställda inriktningen. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillAMU-gruppen: Uppdragsverksamhet för /93 anvisa ettförslagsanslag på . 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Anslaget avser tillskott av statskapital näranskaffning av erforderlig utrastning inte kan finansieras genom avskrivningsmedel. Det ankommer på regeringen att avgöra när anslaget fårutnyttjas. Avskrivningsbeloppen, inkl.realvärdesskyddet, har under budgetåret Prop. 1991/92:100 1990/91 räckt för attfinansiera erforderiiga investeringar. 11 räknar med attdetta skall vara möjligt även under /93. För nästa budgetår böranslaget föras upp med oförändrat I . Jag hemställer att regeringenföreslår att till AMU-gruppen: Investeringar /93 anvisa ett förslagsanslag på I . 1990/91 Utgift 10 216000 1991/92 Anslag 12 564000 1991/92 Anslagexkl. mervärdesskatt 12 429 000 1992/93 Förslag 13 212000 Arbetsdomstolen(AD) prövar mål rörande kollektivavtal samt andra arbetstvister enligt lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister. För domstolen gällerförordningen (1988:1 137) med instraktion för arbetsdomstolen. 1991/92exkl. Beräknad ändring 1992/93 Föredraganden Personal 22 - Anslag Förvaltningskostnader12 429 000 + 783000 (därav lönekostnader)(8 906 000) (+ 627000) 12 429 000 + 783 000 Arbetsdomstolensarbetssituation är betydligt svårare än föregående år beroende på den starkt ökade måltillströmningen.Fram till hade domstolen fått in fler mål än undersamma period de närmast föregående åren. 1avvaktan på att behandlingen av (A 1987:03) betänkandeskall leda till resultat som på ett mer djupgående sätt förbättrar domstolenssituation begär AD att medel efter pris- och löneomräkning ställs till förfogande i form av ett ramanslag för /93 inom denfastställda budgetramen för perioden /92-1993/94, vilket innebär 12251000kr. Arbetsdomstolen ingår /92 i verksamheten med treåriga budgetramar. Arbetsdomstolensnuvarande inriktning bör behållas. Arbetsdomstolen är enprejudikatinstans vars uppgift är att leda rättsutvecklingen inom arbetsrätten varvid en enhetlig rättsutvecklingskall främjas. vara att ett avgörande avarbetsdomstolen såsom varande slutinstans skall Prop. 1991/92: 100 hålla högstamöjliga kvalitet. Detta bör styra arbetsorganisationens och Bil. Med hänsyn till den arbetsbelastning domstolen har förordar jag att kompensalionför effektivitets- och produktivitetskrav utgår för /93. De sammanlagda kostnaderna för domstolen undernästa budgetår beräknar jag till . Budgetramen förperioden /93-1993/94 har jag beräknat till . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillArbetsdomstolen för /93 anvisa ett ramanslag på 13212000kr. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag Statens föriikningsmannaexpedition är centralmyndighet för det statliga förlikningsväsendet. Expeditionen ansvarar vidareför statistiken över arbetsinställelseri riket. För föriikningsmannaexpeditionen gäller förordningen (1988:653) med instraktion för statensförlikningsmannaexpedition. Statensförlikningsmannaexpedition har lämnat en fördjupad anslagsframställning förperioden /93-1994/95. Beräknad ändring 1992/93 (därav lönekostnader) (813 000) (+ 44 000) Förlikningsväsendet har varitföremål för tre omfattande utredningar senastav löneförhandlingsutredningen vars rapport (SOU 1991:13) Spelreglernapå arbetsmarknaden bereds i . Föriikningsmannaexpeditionen föreslår Prop. attde kostnader som uppstår i samband med expeditionens insatser i Bil. 11 syfte att rekrytera personer, som är lämpliga som medlare får bekostas altanslagsposten Ersättning till förlikningsmän även i fortsättningen tas upp som en förslagspost. För /93 föreslår myndigheten ett förslagsanslag på . /93 ingå i verksamhetenmed treåriga budgetramar. Förvaltningsmedlen till expeditionen bör dock ävenfortsättningsvis anvisas i form av förslagsanslag med hänsyn till svårigheten att bedöma omfattningen på antalet arbetskonflikter. För den kommande treårsperioden skall depåbörjade insatseraa för att rekrytera personer lämpliga som medlarefortsätta. Anslaget minskades /89 med 249000kr. vilket utgjorde av anslagetdet budgetåret. Rationaliseringskravet är därmed uppfyllt t. o. /93. Medelsbehovet för nästa budgetår har jag beräknat till . Budgetramen för perioden1992/93-1994/95 har beräknats till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /93 anvisa ett förslagsanslag på I . 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag uppfinningar avger utlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) omrätten till arbetstagares uppfinningar. Nämnden består av ordförande ochsex ledamöter. Nämnden har ensekreterare som åtnjuter fast arvode. 1 övrigt har nämnden inte någonpersonal. Anslaget bör för budgetåret1992/93 föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Jor arbetstagaresuppfinningar för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar Prop. 1990/91 Utgift O 1991/92 Anslag 1 000 1992/93 Förslag 1 000 Anslaget harinrättats fr.o.m. /85 (prop. 1983/84:150 bil. 4, AU24, rskr. Från anslaget skall betalastidigareläggningsbidrag tillaffärsverksinvesteringar utanför statsbudgeten. Anslaget disponeras av regeringen. Anslaget har underinnevarande budgetår inte utnyttjats. Anslaget bör föras upp med endast ettformellt belopp på . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidragtill vissa affärsverksinvesteringar för /93 anvisa ettförslagsanslag på . B 9.Bidrag till Stiftelsen 1991/92 Anslag 6 500 000 1992/93 Förslag 5 500 000 är budgeterade inkl. mervärdesskatt. StiftelsenUtbildning begär för /93 ett bidrag på 5,5 milj.kr. för personalutvecklings- och marknadsföringsinsatser samt elevsocialverksamhet. Stiftelsenskall , med början , erhålla bidrag för att finansierapersonalutvecklings- och marknadsföringsinsatser samt elevsocial verksamhet (prop. 1990/91:2, AU 14, rskr. 28).Detta bidrag skall uppgå till 6 milj.kr. och till 5 milj.kr. För /93 bör därföranvisas 5,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Bidrag till Stiftelsen för /93anvisa ett reservationsanslag på . Arbetslivsfrågor Prop.l991/92: lOO 1990/91 Utgift 348 007 000 1991/92 Anslag 362 443000 1991/92 Anslag 355 854 000 exkl. mervärdesskatt.1992/93 Förslag 384 259 000 inkomster budgeteras att /93 uppgå till . Inkomstema består i huvudsakav intäkter av informationsverksamhet och försäljning av publikationstryck.Vissa mindre intäkter kommer frånersättning för uttag ur informationssystemet för arbetsskador samt ersättning för provnings- och granskningsverksamhet. består avarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen.Styrelsens och inspektionens uppgifter och organisation framgår av förordningen(1988:730) med instraktion för arbetarskyddsverket. Arbetarskyddsstyrelsenhar lämnat en fördjupad anslagsframställning för arbetarskyddsverket förperioden /93 1994/95. Styrelsen föreslår att den inriktning av verksamheten som fastslagits för budgetåret1991/92 och som följer av gällanderegler och riktlinjer för verksamheten inte förändras. Anslagsyrkandena utgår från att besparingskravetpå den administrativa verksamheten på 5 milj.kr. för treårsperiodengenomförs under de två sista budgetåren.Däremot föreslår styrelsen att det generella rationaliseringskravet på5% inte tillämpas på verket. En sådan besparing skulle, enligt styrelsens bedömning, leda till en orimlig personalminskning somi första hand skulle drabbayrkesinspektionens tillsynsarbete. Styrelsen föreslår vidare enresursförstärkning bl. a. för att kunna rekrytera ytterligare 50 yrkesinspektörstjänsterfr.o.m. /94 samt för att förbättra och vidmakthålla ADB-stödet.Fr.o.m. /93 yrkas ytterligaremedel för förstärkning av arbetet med och för avgifter tillstatskontoret för ADB-investeringar. Arbetarskyddsstyrelsenuppger att det på grand av oklarheter när det gällerfrågan om avgiftsbeläggning av yrkesinspektionens förhandsgranskning samt omfattningen av insatsema föreuropasamarbete saknas underlag fören tillräcklig resursprövning för budgetåren 1993/94 och 1994/95. För /93 föreslårarbetarskyddsstyrelsen ett ramanslag på . 1 gemensam skrivelse hararbetarskyddsstyrelsen och begärt 1,2 milj.kr. 2Föredraganden Prop.1991 /92:100 Förslag ''-1' Arbetarskyddsverketskall för den kommande treårsperioden bedriva sin verksamhet så att detsker förbättringar av arbetsmiljön sedd ur ett helhetsperspektiv där såväl fysiska, psykiska som sociala ocharbetsorganisatoriska aspekter beaktas. Den påbörjadeförändringen av verksamhetens inriktning skall därvid fortsätta så att verket också stärker sin kontrollerande roll och attprioritering av verksamheten görs mot de från arbetsmiljösynpunkt mest belastadearbetsmiljöerna. Verket skall verka för att ändringama iarbetsmiljölagstiftningen får genomslagi tillsynsarbetet. Därvid skall verket ägna ökad uppmärksamhet åt frågor om teknik, arbetsorganisation, arbetetsinnehåll, inflytande- och utvecklingsfrågor samt kvinnors arbetsmiljö. Budgetramen för perioden /93 - 1994/95 har beräknats till I . För budgetåret1992/93 beräknas ett ramanslag på . Iverkets centrala tillsyn, arbetarskyddsstyrelsens verksamhet, utgör fo-reskriftsarbetetoch deltagandet i standardiseringsarbete en dominerande del. Antalet utfärdadeföreskrifter minskade /91. Deltagandet i det europeiskastandardiseringsarbetet, för vilket styrelsen får särskilt resurstillskott, har i stället ökat kraftigt. Deltagandet idetta arbete har bl. a. medfört att standardemas innehåU kunnat påverkasi ett flertal fall. Över huvudtaget påverkar europaharmoniseringen och närmandet till EG författningsarbetetsomfattning och inriktning. Ett omfattande arbete pågår med att förbereda och genomföra den anpassning tillEG-direktiv som föranleds av . Detta arbete bedrivs i enlighet med ett regeringsuppdrag som lämnades styrelsen iapril 1991. Arbetarskyddsstyrelsen har också genomuppföljning och utvärdering av vissaav sina regler kunnat redovisa positiva effekter på antal anmälda arbetsskador.Det gäller bl. a. reglema om pressar, bly, kvarts, asbest och blodsmitta.Styrelsens föreskrifter om asbest har varit starkt pådrivande i utvecklingen aversättningsmaterial och har medfört en mycket kraftig minskning av importen avasbesthaltiga material (1985:842 ton, 1990:18 ton). Föratsättningaraaför den regionala tillsynen, dvs. yrkesinspektionens verksamhet, har ändrats som omfattas av redovis- 92 ningen i resultatanalysen.Arbetarskyddsstyrelsen har redovisat hur bl.a. Prop. 1991/92: 100 utökningen avantalet arbetsställen, den ändrade inriktningen av tillsynen Bil. 11 mot de sämsta arbetsställena, har lett tillatt av de registrerade arbetsställena besöks varje år.Minskningen av den inspekterande personalen har också bidragit till dennautveckling. Av bl.a. dessa skäl har antalet arbetsställebesökminskat från ca 62000 budgetåret1987/88 till ca 38000 budgetåret1990/91. har andelen besök som leder till dokumenterade krav i formav inspektionsmeddelanden ökat från . Antalet förelägganden och förbudhar dessutom mer än fördubblats . Systemtillsyn harintroducerats och tillämpas i viss omfattning i inspektionsverksamheten.Utbildning av den inspekterade personalen för systemtillsyn har genomförts. De redovisade uppgiftema i resultatanalysen tyderpå att den regionala tillsynen har ändrats i riktning mot de mål förverksamheten som ställts upp genomriktlinjer, senast i regleringsbrevet för /92. Jag avser här kraven på inriktningen avtillsynsarbetet, införandet av systemtillsyn,dokumenterade krav vid inspektionsbesök samt en effektivare och merbestämd uppföljning av sådana krav. Det är emellertid svårt att bedöma verksamhetens resultat i förhållande tillinsatta resurser. Jag har erfarit att det pågår ett arbete med attutveckla metoder härför. De positiva resultat av tillsynsprojekt, bl. a. iform av riktad tillsyn, som redovisasav verket bör enligt min mening användas som en arbetsmetod bland andra iyrkesinspektionens verksamhet, gäma i kombination med systemtillsyn. Enfördel med tillsynsprojekt är bl.a. att de i regel kan bedrivas med medverkan av flera av distriktens tjänstemän och därmed ge möjlighet att utnyttja en bredare kompetens.Tillsynsprojekt ger också arbetarskyddsslyrelsenmöjligheter att inta en tydligare roll som chefsmyndighet för yrkesinspektionen när det gäller stödettill den regionala tillsynen. Deresultat som arbetarskyddsverket redovisat visar att verksamheten förändratsunder redovisningsperioden mot de mål som har ställts upp. Det är viktigt attverket fortsätter att effektivisera verksamheten och därvid tar hänsyn till de krav på flexibilitet som föranleds avförändringarna i arbetslivet. Styrelsen har i sin fördjupadeanslagsframställning redovisat ett tillsynsprogram för perioden - 1995. Programmet utgår från en framtidsanalys och innehåller styrelsens övervägandenom prioriteringar och strategier itillsynen. Det innehåller överväganden om effektiva tillvägagångssättoch metodval i tillsynen som enligt min mening är ett bra underlag för denframtida verksamheten. För att kunnaåstadkomma den mål- och resultatstyming som efter strävas måste möjlighetema att följa uppoch redovisa verksamheten vida reutvecklas. har uppföljningen av prestationerna i 93 yrkesinspektionens verksamheteffektiviserats, bl.a. genom utveckling av Prop. 1991/92:100 (Samordnat Arbetsställeregister förArbetarskyddsverket). 11 SARAoch tidsenkäter finns goda möjligheter att följa upp verksamheten i fråga om inriktning och resursanvändningsamt i vilken utsträckning krav ställs vid inspektionsbesök och attkraven följs upp. Det är i detta sammanhang viktigt att utveckla metoder föratt på ett bra sätt kunna bedöma verksamhetens resuhat i förhållande tillinsatta resurser både vad avser den centrala och regionala tillsynen. Styrelsen är en av försöksmyndighetema i denutveckling av ett ekonomiadministrativtsystem som sker under ledning av . I samband meddetta arbete bör det prövas på vilket sätt ett förändrat redovisningssystem kan förstärka möjligheten attfölja upp resursanvändningen. Systematiskaförsök att mäta effekterna av tillsynsverksamheten har gjorts i begränsad utsträckning och framför allt koncentrerats tillutvärdering av föreskrifter.Arbetarskyddsstyrelsen har lämnat synpunkter på uppföljning och effektbedömning och har därvid bl. a. redovisat desvårigheter som föreligger atthänföra förändringar i arbetsskadomas antal och fördelning samtarbetsmiljöns beskaffenhet i övrigt till arbetarskyddsverkets insatser. Detgår ofta inte att urskilja påverkan av dessa insatser från påverkan av andrafaktorer. Jag är medveten om dessa svårigheter. Det är därför enligt min mening angeläget att arbetarskyddsverketfortsätter att pröva ochvidareutveckla olika metoder för att systematiskt utvärdera effekterna av helasin verksamhet, dvs. såväl föreskriftsarbetet som tillsynsarbetet ochverksamheten i övrigt. Ändringama iarbetsmiljölagen den innebär en ökad betoning av helhetssynen på arbetsmiljöområdet. Betydelsen av teknik, arbetsorganisation och arbetets innehåll framhävs. Ettsyfte är att lyfta fram de psykosociala och de arbetsorganisatoriska frågoma,där möjligheter till inflytande, utveckling i arbetet och självständigt ansvarutgör viktiga beståndsdelar. Brister i dessa avseenden kan bidra till skadoräven av annat slag t. ex. olycksfall och belastningssjukdomar. Jag vill understryka vikten av att tillsynen iframtiden präglas av en helhetssyn påarbetsmiljön. Orsakssambanden är ofta mycket komplexa varför det i många fall behövs flera olikaåtgärder för att komma till rätta medproblemen. Risken för skador på grand av såväl fysisk som psykisk belastning måste motverkas och individemasinflytande över arbetet stärkas. I tillsynen måste därför storuppmärksamhet ägnas åt faktorer som arbetsorganisation, arbetsinnehåll,arbetstempo och inflytandemöjligheter. De psykosociala frågoraa behöversärskilt uppmärksammas när det gäller samspelet mellan människa och teknik. En ökad fokusering på de frågor jag berört kräveren breddning av kompetensen hos arbetarskyddsverket. En utveckling i nuangivna riktning pågår medstöd av särskilt anvisade medel för en moderaisering av tillsynen. Det ärangeläget med ett fortsatt intensivt utvecklingsarbete även på dettaområde. Det förändradearbetssättet i tillsynsarbetet kräver bl. a. att den skilda kompetensen hos befattningshavare inomyrkesinspektionen utnyttjas vid Jag hartidigare framhållit fördelama med tillsyns- Prop. 1991/92:100 projekt. Jag harkunnat konstatera att en utveckling av tillsynsarbetet i Bil. 11 denna riktningtill viss del redan har påbörjats. Jag anser attdet finns anledning att också fästa uppmärksamhet på kvinnorsarbetsförhållanden. Den samlade bild av kvinnors situation i arbetslivet, som bl.a. arbetsmiljökommissionenoch arbetarskyddsstyrelsens redovisade handlingsprogram ger, visar attkvinnors arbetsmiljöproblem måste bli föremål för mer omfattandeinsatser än . Det är därför enviktig uppgift för arbetarskyddsverket att föra ut denna kunskap tillaktuella målgrapper inom och utom verket och att de åtgärdsförslag som läggs fram i arbetarskyddsstyrelsenshandlingsprogram integreras i arbetet med moderaisering av tillsynen. De nya kraven på ett systematisktarbetsmiljöarbete, vad som ofta kallas internkontroll,gör att tillsynen på ett mer effektivt sätt kan inriktas på systemtillsyn. vunna erfarenheter visarockså att metoden bättre än andrafångar in helhetssynen på arbetsmiljön. Därmed torde även föratsättningarna öka för att de brister som härrörfrån organisatoriska missförhållanden lättare kan identifieras ochåtgärdas.