prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — En viktig uppgift för affärsverket blir attförsöka utveckla kanalverksamhetenoch sjötransporterna i Vänem. Andra intressenter bör engageras i dettaarbete. Chefen för hartidigare denna dag anmält att han avser genomföra en värdering av sjötransportemasbetydelse i relation till de transportaltemativ som i övrigt finns förVänemområdet. När det gäller kanalverksamhetens framtidaorganisation vill jag framhålla att aktiebolaget är den associationsform somi allmänhet ger de bästa utvecklingsmöjlighetema.Den organisationslösning som slutiigen väljs är dock beroende av kanalverksamhetens framtida inriktning och omfattning. För att kanalverksamheten skall kunna bedrivaseffektivt och utvecklas böraffärsverket kunna bilda bolag och förvärva aktier inom affärverketsverksamhetsområde. Jag förordar att regeringen inhämtar bemyndigandeatt besluta i frågor som rör förvärv av aktier och bildande av bolaginom en ram om 20 milj. kr. Regeringen bör vidare på samma sätt som för andra affärsverk kunna ställa borgen tilleventuella dotterbolag till affärsverket.Jag förordar att regeringen inhämtar godkännade att besluta ifrågor som rör teckning av borgen till bolag i vilka affärsverket förvaltarstatens aktier intill ett belopp om 20 milj. kr. Jag ansluter mig vidare till bedömningrörande investerings-och finansieringsplan för Trollhätte kanalverk /93. Trollhätte kanalverk har även behov av en kortsiktigfinansiering i verksamheten. Jag förordardärför att kanalverket ges möjlighet till upplåning i riksgäldskontoretinom en total ram om 10 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1.bemyndiga regeringen att /93 för Trollhätte kanalverkbesluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inomen ram om 20 milj.kr., 2.bemyndiga regeringen attunder /93 teckna borgenför lån till dotterbolag inom Trollhätte kanalverks verksamhetsområdeinom en ram om 20 milj.kr., 3.godkänna investerings- ochfinansieringsplan för Trollhätte kanalverk för /93enligt vad jag anfört. 1991/92:100 Bil. 1991/92Anslag 1 000 1992/93Förslag 1 000 beslutade om en nykontrollordning för elektrisk materiel, m.m. (prop. 1987/88:82, NU30,rskr. Enligt beslutöppnades möjlighet för tillverkare och importör att - som alternativ till SEMKO-kontroll med åtföljande S-märkning -utföra motsvarande kontroll vid vissa andra med , ,samarbetande provningsinstitutioner eller att själva utföra denna kontroll,som i så fall övervakas av SEMKO. Kravet på typgodkännande av SEMKO (S-märkning) ersattes med ett krav påregistrering före marknadstillträdet.Kontrollen av de produkter som finns på marknaden förstärktessamtidigt. Verksamheten underanslaget finansieras med avgifter som tas ut i samband med registrering av elektriska anordningar och elektriskmateriel. Anslaget förs därför uppmed ett formellt belopp av 1 0(X) kr. Till den del löpande utgifter inte kan betalasmed löpande inkomster får närings-och teknikutvecklingsverket disponera en röriig kredit intill 8 milj.kr.hos . Beräknad ändring Stat ' " 1991/92' 1992/93 1991/92:100 Bil. Elsäkerhet m.m. 24 550 000 -3 700 000 regisireting 24 549 000 -3 700 000 Uppgiften att svara for själva registreringen av elektrisk materielåvilar SEMKO. Upprättandet av enförteckning över registrerade produkter samt information om dessa inkluderas ikostnadema för själva registreringsförfarandet.Verket beräknar en totalkostnad för registreringsuppgiftema på 4,3milj.kr. för nästa budgetår. För au behälla en oförändrad hög produktsäkerhetingår en marknads-kontroll i den nyakontrollordningen. , , har beräknat kostnaden förmarknadskontrollen för det registreringspliktigaområdet under det kommande budgetåret till 5,0 milj.kr. Den nya kontrollordningen fömtsätter en medverkanav verket i såväl svenskt som intemationellt standardiseringsarbete. En stordel av detta bör ske genom anlitande av expertis utanför verket, iförsta hand från SEMKO. har beräknatkostnadema för arbetet med standardisering till 5,3 milj.kr. För resurser för marknadskontroll av det ickeregistreringspliktiga området (friaområdet) har verket beräknat resursbehovet till 5,0 milj.kr. Inom ramen for den nya kontrollordningen skallfinnas resurser för föreskriftsarbetem.m. Behovet av resurser för dessa arbetsuppgifter bedömer verket vara . för det kommande budgetåret.För insatser rörande information omkontrollordningen har för nästa budgetår beräknat resursbehovetull 1,0 milj.kr. Kostnadema for resurser vid förmarknadskontroll, standardiseringsarbeteoch föreskrifter m.m. har av verket beräknats till 5,3 milj.kr. Föredragandens överväganden Prop.1991/92:100 13 Jaganser att verksamheten inom området elsäkerhet m.m. bör bedrivas huvudsakligeni enlighet med NUTEKs förslag. Kostnaden för verksamheten beräknar jagtill sammanlagt . för nästa budgetår. Kostnadema vid närings- och teknikutvecklingsverket under /93beräknar jag till 5,3 milj.kr. Kontrollordningen finansteras med avgifter som tasut i samband med registrering av elektriska anordningar och elektriskmateriel. Intäktema från registreringsavgiftema bör tillföras anslaget.Anslaget bör därför föras upp med ett formellt belopp av . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillElsäkerhet m.m. för /93 anvisa ett reservationsanslag på 1 000kr. H 2.Statens elektriska inspektion 1990/91Utgift 13 900 000 1991/92Anslag 13 190 000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 14 421 000 verksamhet avseratt främja säkerheten i samband med framställning, överföring ochanvändning av elektrisk ström. Enligt sininstmktion (1988:809) är inspektionen den lokala statiiga organisationen för ärenden om tillsyn över elektriskastarkströmsanläggningar och därmed sammanhängande frågor. Inspektionen är organiserad på fem distrikt medkontor i , , , och Skellefteå.Chef för varje distrikt är en överinspektör. är chefsmyndighet förinspektionen. 1991/92 Beräknad ändring exkl. 1992/93 Förvaltningskostnader 12 752 000 -1-1669 000 Prop.1991/92:100 gjj J3 NUTEKutgår i sin medelsberäkning för statens elektriska inspektion från tidigare beräkningar för treårsperioden1990/91-1992/93. Inspektionens verksamhet har för den tidigaretreårsperioden setts över för att finna möjligheter till kostnadsminskningar.Planerade besparingar har hittillskunnat genomföras. anför att kostnader för resor och andrakostnader i samband med tillsynsarbetet har ökat kraftigt . För att så långt som möjligt undvikainskränkningar av tillsynsverksamheten har vissa rationaliseringar avfrämst det administrativa arbetet vid inspektionen genomförts. Enligt verkets bedömning framstår dock denuvarande resurserna vid inspektionen som alltmer otillräckliga. Mot denna bakgmnd föreslår en förstärkningav medelstilldelningen till statens elektriska inspektion på 1 248 000kr. Inspektioneningår i den /88 pågående verksamheten medtreårsbudgetering. Medel för statens elektriska inspektion bör därför anvisasunder ramanslag. Innevarande treårsperiod omfattar budgetåren 1990/91-1992/93. För /93 beräknar jag medelsbehovettill . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillStatens elektriska inspektion för /93 anvisa ett ramanslagpå . Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Från dettaanslag betalas utgifter för förluster i samband med lånegarantier som harlämnats enligt förordningen (1981:717) om statiig garanti för utvinning m.m. avolja, naturgas eller kol, förordningen (1983:1107) om statiigt stöd för attersätta olja, m.m., förordningen (1986:191) om statiigt stöd för utveckling och introduktion av ny energiteknik, m.m. samtförordningen (1988:805) om statligt stöd ur Prop. 1991/92:100 energiteknikfonden, m.m. gjj J3 Lånegarantierenligt förordningen (1988:805) om statiigt stöd ur energiteknikfonden,m.m. får lämnas intill ett sammanlagtbelopp av 300 milj.kr., inräknat lämnade garantier inom programmet förutveckling och introduktion av ny energiteknik samt minskat med ett belopp som motsvarar infriade garantier i systemet underföregående år (prop. 1987/88:90, NU40, rskr. fanns inga utestående garantier enligtförordningen (1988:805) om statligt stöd ur energiteknikfonden, m.m. Förordningen (1983:1107) om statiigt stöd för attersätta olja, m.m. och förordningen (1986:191) om stadigt stöd förutveckling och introduktion av ny energiteknik, m.m. har upphört att gälla. Den30 var summan av uteståendegarantier inom oljeersättningsprogrammet 132,9 milj.kr. och inom teknikutvecklingsprogrammet 0,9 milj.kr. Som ett medel för att främja den långsikligaförsörjningen med fossila bränslen infördes en statiig garanti föroljeutvinning m.m. Garantiramens storlek har genom beslut av riksdagensuccessivt anpassats till det aktuella behovet av garantier. Ramenfastställdes ursprungligen till 2 000 milj.kr. och utgjorde 8000 milj.kr. sänktes ramen till 4000 milj.kr. 1988/89:100 bil. 16, NU25, rskr. 273) och år 1990till 3 000 milj.kr. 1989/90:100 bil. 16, NU25, rskr. Genom beslut omförsäljning av statens aktier i , m.m.(prop. 1990/91:83, NU30, rskr. 198) sänktes garantiramen till 2 000 milj.kr.Den 30 juni 1991 uppgick summan avutestående garantier inom denna ram till 753 milj.kr. Under år 1991har de statiiga garantier som hade ställts för SPEs upplåning helt avvecklats. Övriga ställda garantier enligt förordningen(1981:717) om statiig garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas ellerkol avser verksamhet på naturgasområdet,huvudsakligen för ABs lån. Dessa garantier är bundna genom avtal(jfr. 1987/88:72). Mot bakgmnd härav kan gällande garantiram på 2 000milj.kr. för oljeutvinning m.m. minskas till 1 000 milj.kr. Regeringen bör , med ändring av tidigare lämnatbemyndigande, begära ett bemyndigande av att besluta omgarantier upp till sistnämnda belopp. Under budgetåret1990/91 har ett garantiåtagande på . enligt förordningen (1986:191) om statiigt stöd för utveckling ochintroduktion av ny energiteknik m.m.infriats. 1 övrigt har inga föriuster inom något av de nämnda programmen uppkommit under /91. Det ligger i sakens natur att förluster kan kommaatt uppstå under följande budgetår. Anslaget bör föras upp med ettformellt belopp på . Prop.1991/92:100 Hemställan gjj J3 Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. med ändring av tidigare lämnatbemyndigande bemyndiga regeringen att besluta om garantier intillett sammanlagt högsta belopp på 1 . i samband med åtaganden för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol, 2. tillTäckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91Utgift 393 127 052 Reservation . 1991/92Anslag 355 672 000 1991/92Anslag exkl. mervärdeskatt 343 055 000 1992/93 Förslag 280764 000 Under anslaget redovisas utgiftema för statensstöd för forskning och utveckling på energiområdet inom ramen för HuvudprogramEnergiforskning. beslöt om ett statligtenergiforskningsprogram för budgetåren 1990/91-1992/93 (prop.1989/90:90, NU40, rskr. Beslutetinnebar att energiforskningsprogrammet skall fylla tre huvuduppgifter,nämligen att underlätta en uppbyggnad av baskompetens,att ge stöd till forskning för att underlättaomställningen av energisystemet vid kämkraftsavvecklingen och att möjliggöra enanpassning av energisystemet till ökade miljö- och klimathänsyn. Våren 1991fattade beslut om riktiinjer för energipolitiken (prop. 1990/91:88, NU40, rskr.373). Beslutetomfattade även anslaget till energiforskningen. För /92anvisade . förHuvudprogram Energiforskning under förevarande huvudtitel. har dock senare förts bort från anslaget som besparing till föjd av att ingående mervärdeskattinte skall belasta anslaget utan avräknas mot inkomsttitel. Huvudprogram Energiforskning har uppdelats påteknikområden där i vissa fall fler än en myndighet har ansvar. En utförligredovisning av programmet m.m. återfinns i propositionen om forskning(1989/90:90) s. 434 ff. Ytterligare medel för energiforskning har i enlighetmed forskningspolitiskabeslut anvisats för s.k. integrerade insatser under kommunikations-,jordbmks- och industridepartementens huvudtitiar. Enligtdepartementsförordningen (1982:1177, ändrad senast 1991:1468) Prop.1991/92:100 skall bl.a. ärenden som gäller biobränslen föredras av chefen för gjj J3 jordbmksdepartementet. Programorganen för huvudprogrammet, dvs.transportforskningsberedningen,naturvetenskapliga forskningsrådet, statens råd för byggnadsforskning, närings- och teknikutvecklingsverket(), samt , harkommit in med anslagsframställningar för /93. Energiforskningsprogrammetbör under nästa budgetår bedrivas i huvudsak i enlighet med forskningspolitiska beslut (prop.1989/90:90, NU40, rskr. 337) och det energipolitiska beslutet (prop. 1990/91:88, NU40, rskr. Budgetåret1992/93 utgör det tredje året i den treåriga programperiod fattadebeslut om . Det forskningspolitiska beslutet innebär bl.a. att 6milj.kr. skall överföras frånenergiforskningsprogrammet till det teknikvetenskapliga forskningsrådetnästa budgetår. I enlighet med regeringens beslut omöverförande av beredningsansvaretför frågor rörande biobränslen från tilljordbmksdepartementet bör 48 930 OCX) kr. föras över från förevarande anslag till nionde huvudtitelns anslag J 1.Bioenergiforskning. Av energiforskningsanslagetsreservation bör motsvarande andel disponeras för bioenergiforskning. Vidare föreslår jag att 3 milj.kr. av förevarandeanslag under /93 får disponeras av statens strålskyddsinstitutför att höja forskningskompetenseninom området beredskap mot kämenergiolyckor. Jag har tidigare anfört att samarbetet med EGsforskningsprogram bör breddas redan nästa budgetår, för att dels gesvensk forskning möjlighet att så snart sommöjligt få såväl vetenskaplig som ekonomisk utdelning av samarbetet, dels underiätta för svensk industriatt delta i den europeiska teknologiutvecklingen.Jag har därför beräknat att 20 milj.kr. av medlen under förevarandeanslag tillfälligt skall föras över till anslaget F 7. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete för att i första handanvändas för forskning ochutveckling inom energiområdet och för miljörelaterad energiforskning. Den planerade propositionen om forskning avses innehålla förslag om finansieringunder treårsperioden /94 - 1995/96 av svensk medverkan i EG:sramprogram för FoU. Regeringen bemyndigade ijuni 1991 chefen förindustridepartementet att tillkalla en arbetsgmpp (I 1991:05) för utvärdering av forskning och utveckling på energiområdet. Arbetsgmppen skall, som en följd av forskningspolitiska beslut, bedömaenergiforskningens framtida effek tivitet, samhällsrelevans ochinriktning. Arbetsgmppen har den 4 novem ber 1991 redovisat en plan för sin verksamhet. Jag anser att gmppen bör arbeta i enlighet med den uppgjorda planen. Prop.1991/92:100 Programstruktur m.m. gjj J3 Huvudprogrammethar delats in i teknikområden. Det ankommer på regeringen att, pågmndval av bl.a. underiag från berörda myndigheter, ta ställning till dels fördelningen av medel mellan teknikområdena, dels fördelningen av ansvar för teknikområdena mellanmyndighetema. Jag har, ienlighet med förslag i anslagsframställningen, beräknat en ökning med 1 milj.kr. till programmet för allmänna energisystemstudier för kompetensöverföring till debaltiska statema. Jag har vidareunder förevarande anslag räknat medel för det energisamarbete som bedrivs inomramen för den europeiska energistadgan (European Energy Charter). har bemyndigat regeringen att isamband med stöd till energiforskninggöra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och efter det beslutade treårsprogrammetsslut. Sådana bemyndiganden behövs enligt de ansvariga myndighetema ävenunder /93 för att möjliggörakontinuitet och långsiktighet i forsknings- och utvecklingsverksamheten. Detta är av särskild vikt med hänsyn till att energiforskningenunder den senaste programperioden har givits en mer långsiktig inriktning, bl.a. genom ett utökat stödtill gmndläggande forskning. Lämnasdessa bemyndiganden ankommer det på regeringen att meddela de närmarebestämmelser som erfordras. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1.godkänna de föreslagna riktiinjema för energiforskningen, 2.bemyndiga regeringen attunder /93 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i sambandmed stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som innebär åtagandenom . för /94, . för budgetåret1994/95, . för /96, . för budgetåret1996/97, . för /98 samt . 3.till Energiforskning /93 anvisa ett reservationsanslag på . H 5.Drift av beredskapslager I statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett förslagsanslag på 398,3milj. Chefen förförsvarsdepartementet avser föreslå regeringen att i en särskild proposition redovisa förslagtill åtgärder inom försvarspolitikens område. Iavvaktan på en sådan proposition bör anslaget föras upp med oförändrat belopp. Prop.1991/92:100 Hemställan gjj J3 Jag hemställer att regeringenföreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Drift av beredskapslager för /93 beräkna ettförslagsanslag på . Beredskapslagring och industriella åtgärder I statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett reservationsanslag på 7,6milj. Chefen förförsvarsdepartementet avser föreslå regeringen att 1 en särskild proposition redovisa förslag till åtgärder inom försvarspolitikens område. I avvaktan på en sådanproposition bör anslaget föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringenföreslår att, i avvaktan pä en särskild proposition iämnet, till Beredskapslagring ochindustriella åtgärder för /93 beräkna ett reservationsanslagpå 7 636 OCX) kr. Särskilda kostnader för lagring av olja, motorbensin m.m. 1 statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag på I CX)0kr. Chefen förförsvarsdepartementet avser föreslå regeringen att i en särskild proposition redovisa förslag till åtgärder inom försvarspolitikens område. I avvaktan på en sådanproposition bör anslaget föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att, iavvaktan på en särskild proposition i ämnet, till Särskilda kostnader förlagring av olja, motorbensin m.m. för /93 beräkna ettförslagsanslag på . 1991/92:100 H 8. Åtgärderinom delfunktionen Elkraft gjj J3 I statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett reservationsanslag på 32,3milj. Chefen förförsvarsdepartementet avser föreslå regeringen att i en särskild proposition redovisa förslag till åtgärder inom försvarspolitikens område. I avvaktan på en sådanproposition bör anslaget föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringenföreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Åtgärder inom delfunktionenElkraft för /93 beräkna ett reservationsanslag på . H 9.Täckande av eventuella förluster i anledning av statens vattenfallsverksborgensförbindelser, m.m. 1990/91Utgift O 1991/92Anslag 1 000 1992/93Förslag 1 000 Från detta anslag betalas utgifter för eventuellaförluster i samband med infriandetav borgensförbindelser som ställts ut genom . Frånanslaget betalas även utgifter för att fullgöra skyldigheter som avser riksgäldslån och statslän som harupptagits av och övertagitsav . Från anslagetbetalas vidare utgifter för staten som kan uppstå i samband med skadestånd eller liknande för ansvar mot tredjeman till följd av verksamhet i statens vattenfallsverks rörelse. Anslaget inrättades i samband medriksdagens beslut (prop. 1990/91:87, NU38, rskr. 318) att överföra verksamhetenvid med vissa undantag till ett av staten ägtaktiebolag . beslut innebär bl.a. att statenfortsätter att ansvara för de borgensförbindelsersom har ingått och som kan hänföras till den delav rörelsen som överförs till . skall ersättastaten för dess kostnader vid ett eventuellt infriande. Dessa borgensåtaganden beräknasvid uppgå till ca Prop. 1991/92:100 . Regeringen har med stöd av beslutbemyndigat att lämna lån till inom en ram om . som skall kunnautnyttjas för kortfristiga ändamål. Regeringen har vidare med stöd av riksdagensbeslut bemyndigat riksgäldskontoretatt förvalta det statslån som beräknas uppgå till ca 15miljarder kr. och de riksgäldslån som beräknasuppgå till ca . Dessa lån har upptagits av statens vatten falIs verk och har övertagits av . Några förluster med anledning av statensborgensåtaganden och riksgäldskontoretsutiåning till förutses inte under /93.Anslaget bör föras upp med ett formellt belopp på . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillTäckande av eventuella förluster i anledning av statens vatlenfallsverksborgensförbindelser, m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Vissa åtgärder för effektivare användning av energi 1991/92Anslag 165 000 000 1992/93Förslag 150 000 000 Över anslaget betalas utgifter för stöd enligtförordningen (1988:806, senast ändrad1991:1098) om statligt stöd till utveckling, teknikupphandling och introduktion av energieffektiv teknik.Stöd kan lämnas i form av bidrag och lån. Teknikupphandlingsstödettillkom (prop. 1987/88:90, NU40,rskr. Det urspmngliga stödet avsåg teknikupphandling av eleffektiva och elersättandeprodukter, processer och system. Detenergipolitiska beslut som fattades (prop. 1990/91:88, NU40, rskr. 373) innebar att stödet utvidgades till att omfatta all energieffektiv teknik. Enligtriksdagens beslut skall detta stödsystem gälla under en femårsperiod.Medelsramen för femårsperioden är 750 milj.kr. får inom denna ram fritt fördela sina åtaganden över femårsperioden. /92 anvisades 150 milj.kr. Över anslaget anvisades vidare 10 milj.kr. /92 till församordning och utveckling av information rörande effektiv energianvändning till mindre och medelstor industri. 9Riksdagen 1991/92. Likaså anvisades 5 milj.kr. överanslaget till som ett Prop. 1991/92:100 engångsbelopp för det fortsatta arbetet med gjj J3energideklarationer, m.m. Jaghar redovisat mina överväganden om de energipolitiska programmen för omställning och utveckling avenergisystemet. Verksamheten med energihushållning bör fortsätta i enlighet meddet av godkända programmet. Jag anser därför att 150 milj.krbör anvisas för utgifter för stöd i sambandmed teknikupphandling av energieffektiv teknik. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Vissa åtgärder för effektivare användning av energi för /93anvisa ett reservationsanslag på . Insatser för ny energiteknik 1991/92Anslag 370 000 000 1992/93Förslag 170 000 000 Över anslagetbetalas utgifter för stöd enligt förordningen (1991:1099) om bidrag till vissa investeringar inom energiområdet, m.m. Vidare förs över anslaget medel till energiteknikfonden. Föreskrifter föranvändningen av medel ur energiteknikfonden har meddelats i förordningen (1988:805,ändrad senast 1991:1097) om statligt stöd ur energiteknikfonden, m.m. Enligtriksdagens beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1990/91:88, NU40, rskr. 373) skallinvesteringsbidrag lämnas för kraftvärmeproduktion med biobränslen,vindkraftverk och solvärmeanläggningar.Enligt beslut skall detta stödsystem gälla under en femårsperiod.Medelsramen för femårsperioden är 1 3(X) milj.kr. Medlen anvisas i form avårliga anslag på 260 milj.kr. Anslagspostema behandlas som särskildareservationsanslag och anvisades under /92 enligtföljande. För bidrag tillinvesteringar i anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen och föratt säkerställa en fortsatt användning av biobränsleni befintliga kraftvärmeverk anvisades 200 milj.kr. Medelsramen för femårsperioden är 1 000 milj.kr. Medlendisponeras av närings- och teknikutvecklingsverket (). För bidrag tillinvesteringar i vindkraftverk anvisades 50 milj.kr. Medelsramen för femårsperioden är 250 milj.kr.Medlen disponeras av . För bidrag till investeringar i solvärmeanläggningar anvisades 10 Prop.1991/92:100 milj.kr. Medelsramen för femårsperioden är 50 milj.kr., varav hälften gjj J3 disponeras av , som ansvarar för bidrag till investeringari solvärmeanläggningar i bostäder, och hälften av , som ansvarar förbidrag till investeringar i solvärmeanläggningar inom övriga användningsområden. Myndighetema får inom här angivna ramar frittfördela sina åtaganden över femårsj)erioden.