prop · GF0380 · 1991-12-31 00:00:00 — finns ca 20 kompletterande kurser medinriktning på teknik, ekonomi, administration etc. Arbetsmarknadsverketbedriver vidare en rad aktiviteter och projekt för att finna metoder att bättreta till vara den kompetens som finns hos invandrare med god utbildning. Somexempel kan nämnas projekt för särskilda yrkesgrupper (sjuk- och hälsovårdsutbildade,jurister, lärare, socionomer, psykologer och tekniker). Utvecklingsarbetetmed s.k. yikesprövning för invandrare har fortsatt. Antalet yrkesprövningar under /91 uppgick till drygt 200. Likaså har arbetsmarknadsverkets datorbaserade informationssystem 22 Kunskapsbanken/invandrarinformation) med uppgift om bl.a. Skr.1991/92:80 utvandrarländernas utbildningsväsen utvecklats ytterligare. Fråganom arbete och arbetstillstånd för asylsökande har aktualiserats vid åtskilligatillfällen . Socialförsäkringsutskoltet har mot bakgrund av ettantal motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden år 1991behandlat frågan om arbete för asylsökande i betänkande 1990/9l:SfU 13.Utskottet anser att man skall undersöka möjligheterna all ge asylsökande elttemporärt arbetstillstånd, om handläggningen av deras ansökan tar alltför lång tidhos invandrarverket. Denföregående regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 1991:86) meduppgift att pröva under vilka förutsättningar och på vilka villkor asylsökandebör få arbeta medan de väntar på beslut om uppehållstillstånd. ta ställning till om vissa asylsökande bör undantas från skyldigheten attha arbetstillstånd eller om någon form av temporära arbetstillstånd börinföras. Utredningens arbete skall vara slutfört . Fråganom möjlighet för asylsökande att la arbete på den reguljära arbetsmarknaden harbrutits ut ur utredningen. Den kommer i stället att snabbehandlas inomregeringskansliet. m. tillämpas ett nytt statsbidragssystem för ,gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Statsbidragen skall inte styra skolansverksamhet. Arbetsgivaransvaret för lärarna övertogs av kommunerna från den 1januari 1991. Den statliga styrningen sker genom skollag, förordningar ochläroplaner. 1budgetpropositionen 1991 föreslogs vissa besparingar i kostnaderna förhemspråksundervisningen. Enligt beslut skall besparingar genomförasav kommunerna inom ramen för de totala kostnaderna för det offentiigaskolväsendet. Vidare beslutade att hemspråksundervisningen kanläggas till lid utanför skoldagen för all rationella undervisningsgrupperskall kunna bildas. Kommunerna fick också möjlighet att avstå från anordnandeav undervisningen om inle grupper om fem elever kan åstadkommas. Principernaför elevers räll lill hemspråksundervisning ligger fast. Inomutbildningsdepartementet har en särskild referensgrupp för invandrarundervisningentillsatts. Gruppen, som består av representanter för invandrarorganisationer,har till uppgift att under /92 följa utvecklingen av invandrarundervisningenfrämst vad gäller organisation och volym. Riksdagensbeslut med anledning av prop. 1990/91:85 Vä.xa med kunskaper innebär bl. a.att invandrarungdomar kan erbjudas bättre anpassad utbildning i första hand inomramen för de individuellt upplagda programmen. Dagens introduktionskurser förinvandrare upphör i sin nuvarande form. Gymnasiereformen skall successivt trädai kraft med början /93. Svenskundervisning förinvandrare (SFI) Skr. Svenskundervisningför invandraie är avsedd för nyanlända vuxna invandrare. Varje kommun ärskyldig att se till att SFI erbjuds. SFI är /92 en del av detoffentliga skolväsendet för vuxna och de grundläggande bestämmelserna finnsnumera i skollagen. Statsbidrag utgår enligt särskilda bestämmelser iförordningen (1986:207) om grundläggande svenskundervisning för invandrare,för undervisning för nyanlända invandrare. Statsbidrag utgår dock inle förflyktingar m. fl. utlänningar för vilka kommunen i stället får statsbidrag tillbl.a. svenskundervisning enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättningför flyktingmottagande m.m. Invandrare,som av någon anledning har hamnat utanför SFI-syslemet men behövergrundläggande svenskundervisning, har rätt tillmotsvarande utbildning i komvux. Det särskilda statsbidrag som tidigare fannsför SFI för s. k. tidigare invandrare har därmed upphört. läroplan för grundläggande svenskundervisning för vuxna invandrarefastställdes av regeringen och är publicerad i serien Läroplaner(1991:1). Enav förutsättningarna för en positiv integration i det svenska samhället är attbehovet av ett tryggt och säkert boende blir tillgodosett. /91 förbättrades bostadssituationen i flertalet kommuner. Detta,sammantaget med att antalet personer som fått uppe-hällstillstånd minskat,medförde att utflyttningen från förläggningar till kommuner kunde påskyndas. 1storstadsområdena där det i regel funnits god tillgång på arbete och iuniversitetsstäderna har emellertid bostadsbristen fortfarande varit stor. andel av flyktingarna är dessutom ensamstående och för dem har del iblandvarit svårt atl hitta bostäder, då tillgången på små lägenheter är begränsad. Invandrarverketlämnade under /91 bidrag med nära 250 milj.kr. , och erhöll ca 100 milj.kr. avdessa särskilda bidrag. I det nya systemet för statliga ersättningar tillkommunerna för flyktingmotlagandel ingår numera de särskilda bidragen i denschablonersättning, som kommunerna erhåller per mottagen flykting. kommerfortfarande att ha kvar en viss möjlighet om än restriktiv att ge specialdestineratstöd till koinmuner som måste vidta särskilda kostnadskrävande åtgärder för altfå fram fler bostäder till flyktingar. Utrymmetför riktade åtgärder inom bostadspolitikens ram, för att öka tillgången på bostäder för flyktingar och invandrare, är i övrigt mycket begränsat. Ingen grupp bör få förtur framför andra det individuella behovet av bostad måste vara avgörande. Kommunerna tar numera ge nomgående hänsyn till invandringen som en faktor i sina bostadsförsörj ningsprogram. Det kan även påpekas att det inom ramen för gällande 24 regler bl.a. avseendestatlig belåning, finns möjligheter för kommunerna Skr. 1991/92:80 att påkort sikt öka tillgången på bostäder. 7.Invandrarbarn och -ungdomar Socialstyrelsenredovisade regeringsuppdraget alt följa utvecklingen av delpsykiska och fysiska hälsoläget hos flyktingbarn och flyk-tingungdomar iSverige. 1 tio delrapporter sammanfattas aktuell kunskap på olika områden. Bl.a. belyses förhållandena för flyktingbarn i hälso- och sjukvården samt förflyktingbarn utan föräldrar i . Andra områden som behandlas ärflyktingbarn med funktionshinder, flyktingbarn på sjukhus, flyktingbarn ibarnomsorgen, kommuners mottagande av flyktingbarn, frivilliga organisationersarbete samt forskning avseende flyktingbarn. Styrelsenkonstaterar i en sammanfattande rapport atl mottagandet av flyktingbarnfungerat förhållandevis väl med hänsyn till de senaste två årens för svenskaförhållanden stora flyktinginvandring. Förbättringarhar skett på många håll, men det finns enligt styrelsens mening fortfarandeområden med brister. pekar exempelvis på attflyktingmottagandet inte i tillräcklig utsträckning är uppbyggt för all mötabarnens behov. Enligtsocialstyrelsens kartläggning förekommer hos nyanlända flyktingbarn både psykosocialaoch somaliska problem. Socialstyrelsenframhåller att det finns rapporter om atl gällande regler om asylsökande barns rälttill akut sjukvård tolkas godtyckligt. Styrelsen föreslår därför att regeringentar initiativ till en närmare utredning om en vidgad rätt till hälso- ochsjukvård, inklusive tandvård, för asylsökande barn. Denna fråga bereds iregeringskansliet. Socialstyrelsenpekar även på en rad otillfredsställande förhållanden vad gäller de barn ochungdomar som kommer lill utan sina vårdnadshavare. 1 syfte altförbättra situationen för flyktingbarn ulan' vårdnadshavare harsocialstyrelsen inlett ett samarbete med kommunförbundet och invandrarverket bl.a.för atl åstadkomma bättre rutiner för handläggning av ärenden som gäller dessabarn. Socialstyrelsenhar regeringens uppdrag alt genomföra en samlad och systematisk satsning föratt utveckla och förändra individ- och familjeomsorgens förhållningssätt ochbemötande av utsatta barn och deras familjer. För /92 har 8 milj.kr.anvisats för ändamålet. Somen del i uppdraget skall styrelsen utforma ett särskill utbildningsmaterialför familjehem, grupphem och andra hem för vård eller boende som lar emotflyktingbarn. Materialet skall utformas så atl det undedättar ett adekvatbemötande av reaktioner orsakade av traumatiserande upplevelser. Flyktingbarnmed traumatisk bakgrund har små möjligheter alt erhålla kvalificeradhjälp. Pånågra platser i landet har viss försöksverksamhet för flyktingbarn medtraumatisk bakgrund bedrivits med stöd av utvecklingsmedel från invandrarverket. Regeringenhar ur allmänna arvsfonden beviljat 25 Rädda barnen 1,5 milj.kr.för första året av ett treårigt projekt, som Skr. 1991/92:80 kommer atterbjuda flyktingbarn psykosocial och psykoterapeutisk behandling. Socialstyrelsenskartläggning av flyktingbarnens situation har en slor betydelse som underiagför regeringens, landstingens, kommunernas samt olika myndigheters ochorganisationers fortsatta utvecklingsarbete med flyktingbarnen i fokus. Invandrarverketbedriver ett arbete med att la fram ett nytt program för barnverksamhetenpå slussar och förläggningar. Vad gäller "ensamma flyktingbarn" harverkels arbete lett till snabbare beslut beträflFande både förordnande av godman och frågan om uppehållstillstånd. Diskussioner pågår mellaninvandrarverket och för att avgöra frågan omansvarsfördelningen mellan slussar/förläggningar och om"ensamma flyktingbarn". Dessutom arbetar såväl aktivt med förslag i rapporten. Ungdomskommitténsom tillsattes överlämnnade sill slutbetänkande (SOU1991:60) Olika men ändå lika. Om invandrarungdomar i det mångkulturellaSverige. Enligt kommittén är det inte möjligt att generellt uttala sig omhuruvida invandrarungdomar eller andra generationens invandrare missgynnas idel svenska samhället. Den socio-ekonomiska tillhörigheten kan ha störrebetydelse än del etniska ursprunget för hur ungdomar klarar sig i det svenskasamhället. Kommittén kritiserar den bild som ibland ges av invandrarungdomarsom en särskilt problemfylld grupp. I betänkandet betonas att invandrarungdomarmed sina erfarenheter, språkkunskaper och kulturella kompetens är en tillgång, sommåste tas tillvara på ett bättre sätt . Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Underen treårsperiod har 30 milj.kr. anslagits för atl stimulera elt intensifieratlokalt utvecklingsarbete avseende utsatta ungdomar. Arbetet skall drivas genomsärskilda överenskommelser med kommuner, föreningar och andra organisationer.Målgruppen är ungdomar som av olika skäl är föremål för åtgärder från poliseller socialtjänst eller löper stor risk att bli föremål för sådana åtgärder.Insatserna samordnas av en särskild arbetsgrupp och följs redan från startenav en grupp ulvärderare. Utvärderingen och en redovisning av arbetsgruppensarbete skall föreligga senast . FNskonvention om barnels rättigheter trädde i kraft . harratificerat konventionen och därigenom åtagit sig en internationell,folkrättslig förpliktelse att följa konventionens bestämmelser. I konventionenfinns bestämmelser om flyktingbarns behandling m.m. En särskild interdepartementalarbetsgrupp inom följer tillämpningen och genomförandet avkonventionen i . Regeringenhar beslutat att från allmänna arvsfonden anvisa 5 milj.kr.per år för att bl.a. ge frivilligorganisationer möjlighetatt sprida kunskap om invandrar- och flyktingbarnens situation i . Socialstyrelsenoch invandrarverket lämnade rapporten mångkulturelläldreomsorg. 1 rapporten konstateras, att har ansvariga föräldreomsorg inom kommuner och landsting anmärkningsvärt lite uppmärksammatäldre invandrares situation och behov. Detta gäller även statliga myndigheterunder senare år. Samtidigtökar antalet äldre invandrare och delta kräver en genomtänkt och insiktsfullplanering, anpassad till olika gruppers och individers behov samt lokalaförutsättningar och resurser. Socialstyrelsenoch invandrarverket ger i en anslutande skrivelse till rapporten förslag hurförhållandena skall kunna förbättras och redovisar även insatser som planeras. har gett ut en skrift. Moderna Pionjärer.Skriften har tillkommit i syfte att ge inspiration och vara elt stöd förkommunerna i deras arbete med uppbyggnaden av en service och vård som också tarhänsyn till äldre invandrare. Invandrarkvinnorsförhållanden kräver särskild uppmärksamhet. Det gäller i synnerhetflyktingkvinnorna. Nästan hälften av de totah 480000 utländska medborgarna somvid var folkbokförda som bosatta i var kvinnor.Drygt 47% av nyinvandringen var kvinnor. Delfinns ett behov av ökad kunskap om de invandrade kvinnornas förhållanden.Självfallet varierar invandrarkvinnors förhållanden på motsvarande sätt somsvenskfödda kvinnors, både vad beträffar t.ex. ålder, utbildningsbakgrund ochsocial tillhörighet. Det finns också stora inbördes skillnader i olikainvandrargrupper i fråga om familjemönster, sociala relationer, deltagande iarbetslivet och t. ex. innehållet i kvinnorollen. har fåll i uppdrag all med hänsyn till bl.a.ovan redovisade förhållanden belysa hur invandrarkvinnors liv förändras i detnya landet när det gäller arbete, utbildning och familjemönster samt relationertill samhället i övrigt. Verket skall lämna förslag om vad som behöver görasför att stärka invandrarkvinnors ställning på detta område. 1uppdraget ingår även atl närmare undersöka situationen för kvinnor, som efleren kort bekantskap med en i bosalt man flyttat hit och därefter utsattsför misshandel eller annan kränkande behandling. Särskild uppmärksamhet skalldärvid ägnas barnens förhållanden. Också i övrigt bör verket eftersträva ökadkunskap om de svårigheter och del våld som kan drabba utländska kvinnor ochföreslå lämpliga medel att förebygga . och bekämpa detta. Verketbör också överväga hur en könsuppdelad periodisk statistik bör läggas upp förden utomnordiska invandringen. Verket skall genomförauppdraget i nära samarbete med berörda myn digheter och organisationer och redovisa resultatet . Invandrare och HIV Skr. Ivissa delar av världen har HlV-smitta funnits och har en avsevärdutbredning. Personer sorn kommer lill från dessa områden kan därförvara HIV-smittade utan alt själva vela om det. Det gäller både svenska ochutländska medborgare. En stor del av de personer som rapporteras somsmittade utgörs av utländska medborgare. Ensärskild arbetsgrupp under AIDS-delegationen med representanter för myndigheteroch organisationer har utarbetat ett policydokumenl rörande HIV ochinvandring. Dokumentet skall kunna ligga till grund för det fortsatta arbetetpå området. Engrundläggande princip är de insatser som görs i för att bekämpaHIV/aids skall omfatta alla och utformas efter olika gruppers behov. Förpersoner med utländsk härkomst kan kompletterande insatser behövas. Dettagäller inte minst information och utbildning som måste utformas så att den kanförstås av dem som har bristande kunskaper i det svenska språket och om delsvenska samhället. Insatsernaförutsätter ett väl fungerande system för HIV-testning. En grundläggandeprincip är att HlV-lestning är frivillig. Den hälsoundersökning som erbjudspersoner som reser in i , svenskar eller andra, bör därför innehålla etterbjudande orri HlV-test. Beslut om uppehållstillstånd påverkas inte av omsökanden är HIV-smittad. Arbetsgruppenhar inom sig utsett en särskild grupp för att utarbeta ett handlingsprogram förinformations- och utbildningsfrågor på området. 11.Stöd till invandrarnas organisatiioner och trossamfund Nuvarandeordning för stöd till invandrarnas riksorganisationer beslutades av riksdagenår 1986. De grundläggande villkoren finns i förordningen (1986:472), omstatsbidrag till invandrarnas riksorganisationer. Ett grundläggande problem desenaste åren har varit att medelstilldelningen inte alltid kunnat hållas på dennivå som hade behövts för en fullständig tillämpning av förordningen. Detta harinneburit bl. a, att nya riksorganisationer, som i princip uppfyllt kraven ochav invandrarverket föreslagils för statsbidrag inte kunnat komma i fråga förstatsbidraget. Inte heller har tidigare statsbidragsberättigade organisationersom ökat sitt medlemstal kunnat få den ökning av statsbidraget som förordningenförutsätter. För /92 tillämpas förordningen fullt ut. Detta harkunnat ske efter en omfördelning inom anslaget. Totalt har för budgetåret1990/91 anslagits 12,3 milj. kr. inklusive stöd till vissa samarbetsorgan. Statskontorethar på regeringens uppdrag gjort en kartläggning av det anslagsfinansieradestatliga stödet till föreningslivet och redovisat uppdraget tillregeringen. 1 uppdraget ingick atl även redovisa förslag om hur en fördjupadprövning av stödet kan göras. Statskontorets rapport (1991:6) bereds förnärvarande inom . En arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet har gjort en preliminär översyn av systemet med statsbidrag till invandrarnas riks organisationer och redovisat några alternativ till nuvarande ordning. safrågor och de alternativa modellerna har diskuterats Skr.1991/92:80 med invandrarrådet. Stödtill invandrarnas trossamfund lämnas över statsbudgeten. Frågor om bidrag lillsamfunden prövas av till trossamfund. Inämnden ingår företrädare för de frikyrkliga samfunden och invandrarnastrossamfund. Bidrag kan utgå i form av verksamhetsbidrag, lokalbidrag ochutbildningsbidrag. Totalt har för /91 anslagils 57,7 milj.kr. Återvandrandeflyktingar kan av invandrarverket få bidrag för resekostnaden samt ett visstkontantbelopp, . harnågra hundra personer , främst från , fått sådant bidrag.Under /91 var tre fjärdedelar av de personer som ålervandrademed resebidrag chilenare. Kostnaden för 312 personer var 3,4 milj.kr. Därutöverutgår svenskt stöd över biståndsbudgeten för insatser för återvandrare iLatinamerika. Demokratinsåterinförande i har dock inte lett lill någon mera omfattande ålervändringfrån . Erfarenheterna visar också att många av dem som faktiskt återvandratmött stora problem i det chilenska samhället. Det har bl. a. varit ytterstsvårt atl få arbete och bostad. Åskilli-ga ålervandrade chilenare har därföråterkommit till eller överväger att göra det. Detta bekräftar viktenav atl den som skall ålervandra till sitt ursprungsland noga överväger ochplanerar återvandringen. Isamband med alt det socialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) inrättades den 1juli 1990 förstärktes resurserna till forskningsområdet internationell migrationoch etniska relationer, vilket är den benämning som rådet valt i stället förden på flera säll begränsande och inte alltid lyckade benämningen"invandrarforskning". Efter det första budgetårets fördubbling avstödet tillförs ytterligare 1 milj.kr. under innevarande och nästkommandebudgetår. SFRfattade beslut om att fördela 6,8 milj.kr. till ett femlontalforskningsprojekt, de flesta två- eller fleråriga. Projekten representerar ettbrett spektrum av-samhälls- och beteendevetenskapliga frågor. Forskarnasintresse är bl. fokuserat på ungdomar, kvinnor, arbetsmarknadsfrågor,brottslighet, livsåskådningsfrågor, främlingsfientlighet, invandrarespolitiska deltagande och frågor om kulturell mångfald och pluralism. Rådet har tillsatt femarbetsgrupper, varav en för området internationell migration och etniska relationer, med uppgift att fånga upp forsknings- och kunskapsbehov och intressera forskare för forskningsområdet. 1 slutet av presenterade beredningsgrupperna med utgångspunkt i detta 29 arbete de program somskall vara underlag för rådets verksamhet på kort Skr. 1991/92: 80 och långsikt. Ävenom SFR har ett särskilt ansvar som inlitiativtagare och anslagsgivare förforskning om internationell migration och etniska relationer, innebär detta inleatt finansiering, av sådan forskning är eller bör vara begränsad till dettaforskningsråd. Tvärtom är del angeläget att forskning inom hithörande områdenutgör en självklar och integrerad del av alla anslagsgivares ansvar. IV Den svenska utlänningslagstiftningen och dess tillämpning 1.Inledning; redovisning av praxis Invandrarverkethar påbörjat arbetet med praxisredovisning i asylärenden genom attpublicera en första sammanställning. Därmed har man fullbordat en första etappav arbetet med att åstadkomma en samlad redogörelse för praxis inom SlVs hela lillståndsverksamhel.För varje redovisningsområde kommer man all redovisa följande: en"allmän del", som omfattar vad man här betecknar som grundmaterialet,dvs. utdrag ur eller hänvisningar till betänkanden, propositioner, utskottsbetänkandenosv., en"rättslig del", där prejudicerande avgöranden i lagtolkningsfrågor redovisas, en"länderdel" med avgöranden i enskilda, länderrelaterade ärenden.Invandrarverket kommer att se över praxisredovisningen med jämna mellanrum,i ett inledande skede . Inträffar något som på ett avgörandesätt förändrar praxis avseende tillslåndssökande från visst land eller viss delav världen, kan redovisningen komma att justeras eller kompletteras även mdlandessa reguljära översyner. Hittillshar redovisats asylpraxis avseende tio länder: , , ,, , :>omalia, , , och Sovjetunionen.Redovisningen kommer successivt att kompletteras i enlighet med vad somtidigare sagts om dess omfattning. Sammanställningenär i första hand avsedd för det dagliga arbetet på SIVs olika tillståndsbyråer.Den skall där fungera som vägledning för beslutsfattarna och i förekommandefall ge dem anledning till mer ingående studier av de ärenden som härkortfattat redovisas. SlVs praxisredovisning kan för övrigt köpas avintresserade. Den tillhandahålls också på allmänna bibliotek. Genévekonventionensbestämmelser om skydd för flyktingar har tagils in i den svenska utlänningslagen. Endast en mindre del av de asylsökande som beviljats uppehållstillstånd i har emellertid fått stanna här med stöd av utlänningslagens skyddsbestämmelser för konven tionsflyktingar (, , ). Enligtregler som infördes i utlänningslagen och som Skr. 1991/92:80 återfinnsi gällande utlänningslag (1989:529) har en utlänning rätt till asyl här ocksåom han är krigsvägrare eller om han, utan att vara flykting, inte villåtervända till sitt hemland på grund av de politiska förhållandena där och kanåberopa tungt vägande omständigheter till stöd för detta. Det är den sistnämndagruppen som i kallas "de facto-flyktingar". Asylrelateradeuppehållstillstånd ges också inom ramen för tillämpningen av en annanbestämmelse i utlänningslagen (2 kap. 4 §2), enligt vilken uppehållstillståndfår ges till en utlänning som av humanitära skäl bör tillåtas bosätta sig här.Det rör sig här om s.k. politiskt-humanitära uppehållstillstånd. Det är här inlefråga om någon egentlig skyddsbestämmelse utan om en möjlighet för den tillståndsgivandemyndigheten att bevilja uppehållstillstånd när del är påkallat av humanitäraskäl. Delfinns således fyra olika kategorier som kan få uppehållstillstånd på någon formav asylrelaterade skäl, nämligen 1.konventionsflyktingar (3 kap. 1§ 1 UtIL) 2.krigsvägrare (3 kap. 1 § 2 UtlL) 3.de facto-flyktingar (3 kap. 1 §3 UtlL) 4.politiskt-humanitära skäl (2kap. 4§ 2 UtlL). Detbör observeras att uppehållstillstånd även kan ges av rent humanitära skäl,som alltså inle är relaterade till asyl. Tillståndfår vägras en konvenlionsflykting om det föreligger synnerliga skäl härför,exempelvis vid fall av grov brottslighet eller om hänsynen till rikets säkerhetså kräver. För krigsvägrare och de facto-flyktingar får tillstånd vägras om detföreligger särskilda skäl att inte bevilja asyl. Vid bedömning av om särskildaskäl alt vägra asyl skall anses föreligga får lill skillnad mol vad somgäller beträffande konventionsflyklingar hänsyn tas även till Sverigesmottagningsresurser. Möjlighetenatl vägra asyl med hänvisning lill att det föreligger särskilda skäl gällerendast beträffande de facto-flyktingar och krigsvägrare. Ett beslut om ensådan ordning kommer dock i realiteten även alt på motsvarande sätt påverkamöjligheterna att fä tillstånd av politiskt-humanitära skäl. Möjligheterna attfå tillstånd av renodlat humanitära skäl påverkas däremot inte.