prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Attfortsätta utvecklingen och uppbyggnaden av ackrediteringssverk-samheten, så att denna kan svara upp mot de behovsom uppkommer till följd aveuropaintegrationen och en ändrad inriktning av nationellakontrollordningar. Styrelsen för teknisk ackreditering ges inte nutreårig budgetram. Styrelsenför teknisk ackreditering (dåvarande mät- och provstyrelsen) genomgick år1989 en omorganisation (prop. 1988/89:60, NU15, rskr. Styrelsens roll som central förvaltningsmyndighet förteknisk provning och kontroll ladesfast. Ett självfinansierat nationellt ack-rediteringssystem skulle byggas upp. Vikten av att ackrediteringsstyrelsenbevakade och deltog i intemationelltsamarbete inom området framhölls. Utvecklingen i inom området provning ochkontroll har präglatsav Europaintegrationen. Särskilt EGs beslut om en sammanhängande policy för bedömning av överensstämmelsei förening med utsiktema att få till stånd ett närmare svensktsamarbete med EG inom ramen för EES ellergenom ett framtida medlemsskap har varit styrande för verksamhetens inriktning.Detta innebär också att fömtsättningama för verksamheten delvisförändrats. Ackrediteringsstyrelsen konstaterar i sinanslagsframställning att det med Prop. 1991/92:100 hänsyn till attstyrelsen endast verkat i nuvarande form och g-j i undernuvarande fömtsättningar, inte är meningsfullt med någon långtgående analys avuppnådda resultat. Jag kan instämma i detta konstaterande men vill samtidigtbetona vikten av att ackrediteringsstyrelsen för framtiden utvecklar sinresultatuppföljning. Arbetet med att etablera ett svensktackrediteringssystem har varit en huvuduppgift förackrediteringsstyrelsen . Det är mitt intryck att uppbyggnaden har genomförts snabbt och attackrediteringsstyrelsen kunnat mötade ökande krav som man ställts inför. 1991 har styrelsen ackrediterat 120laboratorier och 15 besiktningsorgan.Den svenska ackrediteringssystemet har också vunnit intemationellt erkännande. Ettnärmare svenskt samarbete med EG, inom ramen för EES och eventuelltsenare i form av ett svenskt medlemsskap i EG, gör det nödvändigt att anpassa det svenska systemet för tekniskprovning och kontroll till den ordning som gäller inom EG. En promemoria,upprättad inom ,med förslag till ändringar i den centrala lagstiftningen om teknisk provning och kontroll är för närvarandepå remiss. Ett lagförslag fömtses föreläggas . Arbetet med att anpassa svenska kontrollordningar tillEES-rätten, som de sektorsansvarigaorganen har huvudansvaret för, ställer nya krav på styrelsen för teknisk ackreditering. Behovet avsamråd och rådgivning till myndigheter kan fömtses öka betydligt under dekommande åren. Som expertorgan inomområdet skall styrelsen kunna lämna råd i t.ex. tolkningsfrågor närEG-direktiv skall införas i svenska författningar. I rollen som central förvaltningsmyndighet liggerockså att bevaka att implementeringen av kontrollordningar sker iöverensstämmelse med EGs principer. För att ackrediteringsstyrelsenskall kunna fullgöra denna uppgift avserjag att föreslå regeringen att föreskriva att myndigheter skall samråda medstyrelsen för teknisk ackreditering innan föreskrifter utfärdas beträffandeteknisk kontroll av produkter. Genom att riksprovplatssystemet gradvis fömtsesupphöra kommer även dekontrollordningar som inte direkt berörs av EG-anpassningen behöva förändras.Därvid bör ackrediteringsstyrelsen verka för att nya kontrollordningar inte görs mer ingripande och kostnadskrävandeän vad som är nödvändigt för att garantera att eftersträvadesäkerhetsnivåer uppnås. bör ensträvan vara att utforma svenska kontrollordningar enligt de gmndformerför kontrollförfaranden som lagts fast av EG. En tillkommande arbetsuppgift förackrediteringsstyrelsen till följd av är i enlighet med de riktiinjer för utseende av s.k. anmälda organ, som godkände (prop. 1990/91:87 s.64, NU35, rskr. 317), att bereda ärenden om anmälda organ. Det är för svensk industri och för svenska provnings- och certifieringsorgan av stor 80 betydelse attackrediteringsstyrelsen förmår svara upp mot de krav på Prop. 1991/92:100omfattande arbetsinsatser i samband med bedömning av de organ som g-. ,-,önskar bli anmälda. I takt med Europaintegrationen ökar betydelsen avbevakning och aktivt deltagande i det intemationella samarbetet. Genomdetta arbete har möjlighet att påverka utvecklingen inom området så attden tillgodoser svenska önskemål. Vidareerhålles tidig information vilket kan underlättaför svenska aktörer att nå ut på den europeiska marknaden. Jag bedömerdet därför som en viktig uppgift för ackrediteringsstyrelsen att även ifortsättningen aktivt delta i det internationella samarbetet på områdetinnefattande även standardiseringsarbete. Styrelsens arbete med att etablera ett svensktackrediteringssystem som kantillgodose svenska organs behov av ackreditering måste fortsätta. Det är därvid av vikt att det svenska systemetutformas enligt intemationella normerså att intemationell acceptans av svenska provningar och certifieringar uppnåssamtidigt som de kostnader som ackrediteringen medför för de berörda organen inte får överstigamotsvarande kostnader i andra länder. Jag fömtser även att ackreditering kommeratt få en ökad tillämpning även i svenska kontrollordningar som inteberörs av EG-anpassningen. Inriktningen av ackrediteringsstyrelsensverksamhet avseende riksmätplatssystemet avser jag att återkomma till isamband med anslaget F 12. Styrelsenför teknisk ackreditering: Bidrag till riksmätplatsverksamhet. Av vad jag nusagt framgår att ackrediteringsstyrelsens verksamhet påverkas i mycket hög grad av dentakt med vilken Europaintegrationengenomförs. Vidare skall ett förslag till ändrad lagstiftning om teknisk provning och kontroll, som också ärstyrande för ackrediteringsstyrelsens verksamhet, föreläggas riksdageni vår. Med hänsyn till att det sålunda råder viss osäkerhet omförutsättningarna förackrediteringsstyrelsens verksamhet är jag inte bereddatt nu föreslå en treårsram för ackrediteringsstyrelsen. Det finns dock anledning att ändraanslagskonstmktion för styrelsen för tekniskackreditering. Styrelsen har ett reservationsanslag på . På detta anslag redovisas styrelsensuppdragsverksamhet samt avgifterfrån riksprovplatsema. Regeringen har i regleringsbrev fastställtdet belopp styrelsen fått disponera av de inbetalade avgifterna. Jag föreslår att ett särskilt förslagsanslag på . nu inrättas för uppdragsverksamheten.Medel för myndighetsverksamheten bör anslås på ett reservationsanslag. Jag bedömer medelsbehovet för budgetåret1992/93 till , vilket innebär oförändrad nivå i jämförelsemed den ram som regeringen fastställt förinnevarande år. Jag ämnar föreslå regeringenatt riksprovplatsavgiften skall utgå på oförändrad nivå. 6Riksdagen 1991/92. Hemställan Prop.1991/92:100 Jag hemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna att den huvudsakligaverksamhetsinriktningen för styrelsenför teknisk ackreditering skall vara i enlighet med vad som har förordatsi avsnittet Förslag 2.till Styrelsen Jor tekniskackreditering: Myndighetsverksamhet för /93 anvisa ettreservationsanslag på . Fil.Styrelsen för teknisk ackreditering:Uppdragsverksamhet 1992/93Nytt anslag (förslag) 000 Styrelsen förteknisk ackreditering skall redovisa intäkter och kostnader i sinuppdragsverksamhet under detta anslag. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillStyrelsen för teknisk ackreditering: Uppdragsverksamhet för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag till riks mätplatsverksamhet 1990/91Utgift 9 371 914 Reservation 866 000' 1991/92Anslag 8 776 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 8 305 000 1992/93Förslag 8 788 000 Frånanslaget lämnas bidrag till verksamheten vid riksmätplatsema. Styrelsen för teknisk ackreditering Styrelsenför teknisk ackreditering fick i myndighetsspecifika direktiv för upprättande av sin fördjupade anslagsframställning avseende budgetåren 1992/93 - 1994/95 i uppdrag att bl.a.överväga möjliga effektiviserings åtgärder inom riksmätplatssystemet.Behovet av att upprätthålla riksmät- platskompetens för samtiiga nuvarandemätstorheter samt möjligheten till 82 ökat nordiskt samarbete skullesärskilt analyseras. Uppdraget har redovi- Prop. 1991/92:100 sats i samband med anslagsframställningen. Ackrediteringsstyrelsen framhållerriksmätplatsernas strategiska betydelseinte bara som en nödvändig gmnd för all teknisk-vetenskaplig forskning utan också för att tillgodose det alltmeromfattande kraven på kvalitetssäkring inom näringsliv och förvaltning. Styrelsen för teknisk ackreditering anser att enviss reduktion av antalet mätstorheterkan göras men menar att stödet till riksmätplatsernasFoU-arbete måste ökas. Sammantaget föreslår man ett anslag på 8 476 000 kr.Ackrediteringsstyrelsen föreslår också att medel inom NUTEKs ramprogram samt Nordisk Industrifond skall destineras till metrologiskt forsknings- och utvecklingsarbete.Lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätningföreslås ändras så att såväl statligamyndigheter som andra privaträttsliga organ som uppfyller krav på opartiskhet och kompetens skall kunnautses till riksmätplatser. Fömtsättningama och konsekvensema av en nordisk samordning av den metrologiskaverksamheten bör enligt ackrediteringsstyrelsen utredas. I detta sammanhang bör också frågan en eventuellomorganisation av det svenska rnätplatssystemet mot ett mer centraliseratsystem övervägas. Därutöver har ackrediteringsstyrelsen hemställt att 7milj.kr. anvisas i form av ett engångsanslagtill statens i en s.k. trekoordinatmätmaskin. Riksprovplatsemasverksamhet finansieras genom bidragsanslaget, kalibreringsintäkter och riksmätplatsemas egna bidrag.Av ackrediteringsstyrelsensutredning framgår att har kalibreringsintäkternas täckningsbidragökat betydligt, från till . Den ökningav bidragsanslaget som skett har bl.a. gjort det möjligtatt i viss utsträckning fömya mätutmstning på riksmätplatsema. Tillgång till kvalificerad mätteknik somsäkerställer tillförlitliga mätresultat är nödvändigt för atttillgodose näringslivets och förvaltningens behovav kvalitetssäkring. Behovet härav accentueras ytterligare av att produkteroch produktionsprocesser blir alltmer tekniskt komplicerade. Den tekniska utvecklingen medför också behov avatt etablera nya teknikområden inommetrologin samt nya mätmetoder. kan utvecklingen medföra attbetydelsen av andra redan etablerade mätstorheter minskar. Ackrediteringsstyrelsen har vid redovisningen avsitt uppdrag föreslagit vissaförändringar med denna inriktning som man betonar behovet av forsknings- och utvecklingsresurser. Närdet gäller möjlighetema till ökadnordisk samordning inom det metrologiska området förordar ackrediteringsstyrelsenytterligare utredning. Under anslagetF 9 aviserade jag att frågan om statens engagemang inom provnings- och mätteknik inom bl.a. statens provningsanstalt skall 83 Eftersom statensprovningsanstalt svarar för en huvuddel av den Prop. 1991/92:100 svenskariksmätplatsverksamheten, kommer resultaten av denna utred- gM jt nings överväganden att ha betydelseför den framtida organisationen av riksmätplatsverksamheten. 1 avvaktan på att en utredning om en eventuellnordisk samordning kommer till stånd samt att resultaten av utredningen ombl.a. statens provningsanstaltsframtida organisationsform föreligger, är jag inte beredd att förorda någon nivåförändring avdet nuvarande riksmätplatsanslaget. Riksmätplatsanslaget bör därförligga kvar på oförändrad nivå medkompensation för prishöjningar. Jag beräknar medelsbehovet till . Styrelsen förteknisk ackreditering har föreslagit att lagen (1989:164) om kontroll genomteknisk provning och om mätning skall ändras så att såväl statiiga som privaträttsliga organ som uppfyller krav påopartiskhet och kompetens skallkunna utses till riksmätplatser. Som anmälts tidigare (prop.1990/91:100, bil. 14, s. 91 och prop. 1991/92:25, bil. 11 s. 53) har två f.d. riksmätplatser, FFV och , isamband med privatisering av statligamyndigheter kommit att ingå i privaträttsliga organ. har fördessa två fall beslutat att medel från riksprovplats-anslaget under /92 skall kunna utbetalas tillmätplatsverk-samhetema vid dessaorgan trots att de formellt inte utgör riksinätplatser. Jag delar ackrediteringsstyrelsens uppfattning attkravet på ställning som statlig myndighet är otidsenligt. Jag avserdärför att senare i vår återkomma med förslag till ändring i detta avseende. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillStyreben för teknisk ackreditering: Bidrag till riksmätplatsverksamhetför /93 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till vissa intemationella organisationer 1990/91Utgift 3 082 368 1991/92Anslag 4 272 000 1992/93Förslag 4 127 000 Från dettaanslag betalas kostnadema för bidrag till Internationella byrån för mått och vikt (BIPM),Intemationella organisationen förlegal metrologi (OIML) samt /88 Organisationen för intellektuell äganderätt, intemationellabyrån (/BIRPI). Styrelsen förteknisk ackreditering beräknar medelsbehovet till BIPM och OIML för nästabudgetår till . Jagansluter mig tillackrediteringsstyrelsens beräkning. Jag beräknarmedelbehovet för bidrag tillWIPO/BIRPI under nästa Prop. 1991/92:100 budgetår till . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Bidrag till vissa intemationellaorganisationer för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91Utgift 6 490 000 1991/92Anslag 6 750 000 1992/93Förslag 7 020 000 () är ett samfundav invalda ledamöter som är verksamma inom teknik, vetenskap, industriellproduktion och ekonomi. IVAs huvuduppgiftär, såsom det uttrycks i dess stadgar, att till samhällets gagn främja ingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på att följa, analysera ochinformera om den tekniska och industriellt-ekonomiskautvecklingen samt att skapa och initiera samverkan inom och mellan olika teknikområden. Bidraget, somi sin nuvarande form lämnats /69 (jfr prop.1968:68 s. 57, SU131, rskr. 304), utgör statens stöd till IVAs gmndläggande verksamhet. Denna omfattar IVAs ledningsfunktion, kontakt- ochrådgivningsverksamhet och bibliotek,delar av IVAs utredningsverksamhet, IVAs utlandssekretariat, dessekonomisekretariat samt informationsverksamhet. För /93 har IVAbegärt en uppräkning av bidraget till . för att bättre balanseraindustrins bidrag och kompensera för bl.a.lönekostnadsstegringar utanför kontroll. För /93 beräknar jagen höjning av statsbidraget med 270 000kr., vilket motsvarar en generell prisomräkning. Det innebär att anslagetbör föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademienför /93 anvisa ett anslag på . 1991/92:100 Bil. 1990/91Utgift 32 279 000 1991/92Anslag 41 184 000 1992/93Förslag 43 356 000 Medel är budgeterade inkl. mervärdeskatt. Från anslaget utgår bidrag till standardiseringen i för att med () somcentralorgan verka för svensk standardisering nationellt ochintemationellt. /91 tillämpas följande modell (jfr prop. 1989/90:88 avsnitt5.6.1) för anslaget: - Allmänt bidragmotsvarande av vad näringslivet, kommuner, landsting, affärsverk och statliga myndigheter med uppdragsfinansierad verksamhet beräknas satsa på standardiseringensamma år som bidraget utgår, dock högst 30 milj.kr./år i 1989 årspenningvärde. Bidraget justeras i efterhand beroende på skillnader mellanbudgeterat och faktiskt intressentbidrag. - Målrelaterat bidrag för standardiseringsprojektsom rör säkerhet, arbetsmiljö,konsumentskydd och miljöskydd, vilka bidrar till att uppnå ett utan gränser. SISföreslår bl.a. med hänsyn till ökadebidrag från intressenterna och det stora antalet betydelsefulla internationella standardiseringsprojekt att bidraget höjs med 18,8milj.kr. Den föreslagna höjningen fördelarsig enligt följande: - allmänna bidraget höjs till 33,3 milj.kr.beroende på att intressentemas prognosticerade bidrag uppgår till 66,6milj.kr. samt en justeringspost på , - målrelaterade bidraget höjs till 22,8 milj.kr. att användas till vissa gmndläggandestandardiseringsuppgifter av stor allmän betydelse för amhället samt för att skall kunna delta ialla europeiska standardiseringsprojekt som berör väsentliga aspekterinom områdena arbetsmiljö, konsumentskydd,säkerhet och miljöskydd, anslag på 2 milj.kr. söks förutiändska hjälp- och stödprojekt. 1991/92:100 innefattasexpertinsatser för uppbyggnad av modern standardiserings- g|j j verksamhet i samtbilaterala samarbetsprojekt av exportfrämjande karaktär medSovjetunionen och . Budgetåret1992/93 är det tredje året med den nya finansieringsmodellen. Som ett försök atttillämpa den nya budgetprocessensprinciper med resultatorienterad styming och uppföjning av verksamheten har SISi sin anslagsframställning redovisat väsentliga mål för SIS och de niofackorganen samt standardiseringens betydelse och resultat. En analys avstandardiseringsarbetets utveckling /93 -1996/97 har också gjorts. Standardiseringen har genom bl.a. sin roll iförverkligandet av den europeiskainre marknaden stor betydelse för näringsliv och myndigheter genom dekostnadsbesparingar och den effektivisering som ett väl genomfört standardiseringsarbete leder till.Harmoniserade standarder ger tillträdetill marknader och stärker deninternationella konkurrenskraften. Standardiseringsarbetetär också viktigt för beaktande av svenska säkerhetskrav. Stödet till standardiseringens organisation har realt ökat med /89. Detta har sin gmnd i attden europeiska standardiseringsverksamheten har vuxit kraftigt under desenaste två åren. Inom stora centralaområden som bygg-, el-, material- och inekanstandar-diseringen bedömsden största volymtillväxten redan ha skett. /93 fömtses en lugnareutveckling med ungefär oförändrad volym inomstora områden. Inom global standardisering förutses en viss tillväxt bl.a. genom att europeiska standardiseringsbehovförläggs dit. Inom informationsteknologiområdetfömtses en tillväxt, både för global och europeiskstandardisering. Den anhopning av standardiseringsarbete som Euro-pautveckJingen lett till fömtses med början1995/96 sakta plana ut och sjunka. Deltagande i intemationelltstandardiseringsarbete kan endast ske genom de nationella standardiseringsorganen. Det är viktigt attstandardiseringsorganen genomsamlat kunnande och rationell hantering erbjuder de svenska intressenterna en effektiv organisation att verkagenom. Detta ställer krav påstandardiseringsorganens förmåga till rationalisering, prioritering och omprövningav verksamheten. Jag föreslår enökning av anslaget med 2,2 milj.kr. under nästa budgetår att användas enligt samma modell som gäller för innevarande budgetåroch fördelat enligt följande: Målrelateratbidrag 10,2 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till för /93 anvisaett anslag på . 1991/92:100 Bil. Patent-och registreringsverket (PRV) handlägger ärenden angående patent, varumärken, mönster, utgivningsbevis förperiodisk skrift, namn och kommunalavapen samt ärenden angående aktiebolag. Mot kostnadsersättning ger PRVpatentbesvärsrätten service i bl.a. löne-, personal- och ekonomiadministrativafrågor. PRV har fr.o.m ålagts att taemot anmälningar om utgivare enligtlagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgmndlagens områden. PRVsverksamhet är indelad i följande områden: 2.Vammärkes- och mönsterärenden. 4.Uppdragsverksamhet inom patent-, vammärkes- ochmönsterområdena. om en ny småföretagspolitik (prop. 1991/92:51) hcU" regeringen gjort bedömningen att PRV som nyhuvudman efter länsstyrelsema böröverta registreringen av handels- och föreningsregistren från den Ijanuari 1993. Det är viktigt att den regionala och lokala servicen på detta område inte försämras med anledning av ändrat huvudmannaskap.Regeringen kommer att ge PRV i uppdrag att utreda vissa utestående frågor i sammanhanget, bl.a. avseende möjlighetema attlåta t.ex. banker, revisionsbolag, utvecklingsfonder och andra, som är naturliga lokala kontaktpunkter för nyföretagama,via egna terminaler till PRV överföra registreringsunderiag som där läggs till grund för en registerprövning. Förslag om erforderliga ändringar ihandelsregisterlagen (1974:157) kommer att läggas fram . Kostnadema för PRVs verksamhet skall täckas av deavgifter som dess kunder erlägger.Avgiftema fastställs i huvudsak av regeringen. Ersättning för utförda uppdragunder programmen för uppdragsverksamhet tas ut enligt de avgifter somPRV fastställer i samråd med . /92 gjordes en omfördelning mellanmyndighetsutövning och uppdragsverksamhet beträffande tillhandahållande avvissa informationstjänster. För att lösatillfälliga likviditetsproblem samt för att tillgodose behovet Prop.1991/92:100 av rörelsekapital disponerar PRV en röriig kredit iriksgäldskontoret på g-j j-i 13 milj.kr. PRV beräknar investeringama i ADB- (x;hkommunikationsutmstning till 18,5milj.kr. för /93. Återstående avgifter tillstatskontoret för ADB-utmstning somanskaffats t.o.m innevarande budgetår uppgår till 16 milj.kr. För attgenomföra investeringama och erlägga återstående avgifter till statskontoretberäknas PRV för /93 ta upp lån i på högst 30milj.kr. PRV har lämnaten fördjupad anslagsframställning för perioden /93 - 1994/95. Med anledning av regeringens specifika direktivhar PRV lämnat särskilda rapporter avseende följande frågor. - Långsiktig strategi för att hantera den ständigtökande dokumentationsmängden och dedärmed förknippade kostnadsökningama. - Allmänhetens möjligheter att få tillgång tillpatentdokumentation. - Konsekvensemaför verksamheten vid PRV av en harmonisering av vammärkeslagen till EGsvammärkesdirektiv. - Konsekvensema för verksamheten vid PRV av ensvensk anslutning till Madridprotokollet om intemationell registrering avvarumärken. - Förslag till förenklingar iaktiebolagslagstiftningen. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Under detta anslag redovisas kostnader ochintäkter för verksamheterna Patentärenden,Varumärkes- och mönsterärenden, Namnärenden samt Uppdragsverksamhet inompatent-, vammärkes- och mönsterområdena. Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt över verksamheten. 1992/93' 1993/94' 1994/95' 1 000-tal kr. 'Kostnademaär uppräknade och intäktema med en årlig avgiftshöjning motsvarande för budgetåren 1992/93 - 1994/95. 1991/92:100 Bil. PRVhar genomfört resultatanalyser för de olika verksamhetsområdena omfattande åren 1987/88 - 1990/91. PRV har härvidredovisat ett antal nyckeltalrelaterade till verksamhetemas karaktär och målsättning. tal anges bl.a. förproduktion, produktivitet, styckkostnad, antal oavgjorda Prop. 1991/92:100 ärenden och medelbehandlingstid. För patentärenden föreslår PRV isin anslagsframställning att verksamhetenäven fortsättningsvis skall bedrivas med ett 1 000-kronorsanslag. /88 - 1990/91 harmedelbehandlingstiden för ett patentärende sjunkit från 4,9 till 4,1 år.Antalet oavgjorda ärenden har sjunkit från drygt 16 900 till nära 11 800 underperioden. Som svar på regeringens specifika direktivangående patentdokumentationen harPRV fastställt en strategisk plan för sin dokumentation. Förslagen i planen innebär att PRV säkerställergranskamas tillgång till granskningsmateriali pappersform och att allmänheten har fortsatt tillgång till patentdokumentation. Åtgärdema kommer attsäkerställa nödvändiga expansionsutrymmen under . Förvammärkes- och mönsterärenden föreslår PRV att verksamheten skall bedrivas med ett 1 000-kronorsanslag även ifortsättningen. Till följd av bristande resurser har prcxluktionenav varumärkesärenden inte hållit jämna steg med efterfrågan. Resultatethar blivit att antalet oavgjorda ärendenökat. Den genomsnittliga behandlingstiden ökade med från tillnära /88 - 1989/90. För /91 genomsnittliga behandlingstiden åter sjunkit till . Utvecklingen på det immaterialrättsliga områdetinom EG kommer att få betydelse förPRV. innefattar bl.a. ett åtagande att ansluta sig till Madridprotokollet om intemationellregistrering av varumärken. Härtill kommeratt vammärkeslagstiftningen kommer att ses över i en särskild utredningsom påbörjas .