prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — E5 Utrastning för kriminalvården 57 428 000 E6 Utbildning av personal m.fl. 31 335 000 130 F. Rättshjälp m.m. Summa 3 312 272 000 Rättshjälpskostnader advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 649 400 000 10 714 000 1991/92:100 Bilaga 3 på grand av brott 6 571 000 1 000 5 441 000 25 000 000 56197 000 Bidrag till vissa interaationella Stöd till politiska partier Summa förjustitiedepartementet 17 849 379 000 Statistiska uppgifter om brottsutvecklingen samt om verksamheteninom polisväsendet, åklagarväsendet, domstolaraa och kriminalvården gotab .10432, 1931 Regeringens proposition 1991/92: 100 Bilaga 4 1 1991/92. Bilaga 4till budgetpropositionen 1992 (tredje huvudtiteln) 1991/92:100Bil. Utrikesdepartementetsverksamhetsområde omfattar ärenden som rör förhållandet till och överenskommelser med andra stater, utrikeshandel ochexportfrämjande, deltagande i Förenta nationema (FN) och andraintemationella organisationer, svenska insatser i det intemationellautvecklingssamarbetet, nedrastningsfrågor, nordiskt samarbete, kontroll av tillverkning och utförsel av krigsmateriel,information om i utlandet,kulturatbyte samt skydd av svenska medborgares intressen i främmandeländer. Dessa ärenden spänner över ämnesområden av allmänpolitisk, handelspolitisk, biståndspolitisk, ekonomisk, kommersiell,rättslig, social, humanitär, kulturell och ekologisk natur. Tillutrikesdepartementet hör utrikesrepresentationen med 118 lönadeutlandsmyndigheter, s.k. karriärmyndigheter med terminologi (ambassader, delegationer ochkonsulat) och 425 honorärkon-sulat. Under departementet sorterar bl. a.styrelsen för intemationell utveckling(SIDA), styrelsen för u-landsforskning (SAREC), beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete(BITS), (),, U-centram, nordiska afrikainstitutet,kommerskollegium (KK), exportkreditnämnden(EKN), exportråd och handelssekreterarna, () samt en mindre del av verksamheten ().Statsunderstödda organ såsom intemationella fredsforskningsinstitut() och () erhåller också anslag undertredje huvudtiteln ()liksom för sin programverksamhet i utlandet. Utrikespolitik m. m. Desenaste årens genomgripande omvälvningar har lett till ett i granden förändrat säkerhetspolitiskt läge i . En nyeuropeisk säkerhetsordning hållerpå att byggas upp. har ett starkt nationellt intresse av att delta i detta arbete. Genom det kalla krigetsslut har nya föratsättningar skapats, inte bara för utveckling,utan också för intemationell politik i stort. De dramatiska världspolitiskaförändringama gör det nödvändigt att anpassa vårutrikes-och säkerhetspolitik till de nya Prop. 1991/92:100 europeiska realitetema. Treslutsatser kan i det sammanhanget dras. För det första ärdet uppenbart att termen "neutralitetspolitik" kan användas som en adekvat övergripandebeskrivning av den utrikes- och säkerhetspolitik vi önskar föra inom deneuropeiska ramen. skall föra en politik med en klar europeiskidentitet. Den andra slutsatsen är att har ett likastort intresse som andra europeiska nationer av att en ny säkerhetsstrakturbyggs upp i för att hantera, bemästra och lösa de säkerhetspolitiskahot och spänningar som vi med allsannolikhet kommer att möta . är redo att delta i enkonstraktiv dialog om hur vi kan medverka till detta. Den tredjeslutsatsen är att detta inte i något avseende befriar oss från vårt ansvar föratt på egen hand försvara vårt stora luftram och vårt vidsträckta land- och sjöterritorium med dess strategiska läge mellan Nordatlantenoch nordvästra . För att säkerställa detta avser regeringen att realt höja försvarsutgiftema underden kommande femåriga försvarsbeslutsperioden. Den svenska utrikespolitiken skall vara en klarröst för mänskliga rättigheter, frihet och demokrati i alla världensdelar. Omsorgen om dessa principer är enintegrerad del av vår utrikespolitik. Samarbetet med såväl Central- ochÖsteuropa som utvecklingsländeraa inriktas på ett starkare stöd för demokratioch marknadsekonomi. Upplösningen avstraktureraa i sammanfaller med allt starkare integrationssträvanden i . För att den reformprocess som inletts i öst skall bliframgångsrik måste de nya demokratiernainlemmas i det europeiska samarbetet. Endast härigenom kan föratsättningar skapas för en varaktig stabilitet ochsäkerhet i hela . I den europeiska säkerhetsstraktur som växerfram spelar den Europeiska Gemenskapen (EG) den centrala rollen som politiskaktör och stabiliserande faktor. Konferensen om Säkerhet och Samarbete i (ESK) söker eflfektivisera och byggaut sina mekanismer på säkerhets- och samarbetsområdet.NATO består, men dess militära uppgifter omformuleras och den politiskadimensionen förstärks. Det misslyckade kuppförsöket i i augusti1991 utgjorde slutpunkten för merän kommunistiskt styre i . , och har återvunnit sinsjälvständighet och snabbt fått ett brettinternationellt erkännande. efter självständigheten upprättadeSverige ambassader i vart och ett av de tre ländema. erkände , Ukrainaoch som självständiga stater. Den snabba utveckling som pågårinnehåller många krisartade och oroväckande drag, men skapar samtidigtmöjligheter till demokratiska framsteg och ekonomisk utveckling. Även om risken för ett storkrig i av detslag man fraktade under det framstår sommycket begränsad finns, som t. ex. Jugo slavienkrisen visar, en betydanderisk för lokala konflikter. De intematio nella ansträngningarna att lösa konflikten i har letts av EG med stöd av ESK, främst genom medlingsverksamhet och observatörer a. svensk medverkan. Även FN agerar nu för att söka nå en lösning Prop.1991/92:100 på konflikten. kommer att kraftigt bygga ut sittsamarbete med hela Central-och . Föratom den bilaterjala hjälpen tillEstland, och Litauengenomförs och planeras också insatser i det ryska närområdet och . Stödet till reformarbetet i denna regionär av betydande svenskt utrikes- och säkerhetspolitiskt intresse. Detsammagäller vår strävan att bidra till ett konkret och praktiskt inriktatsamarbete mellan ländema kring . Integrationen i fortsätter. DenEuropeiska Gemenskapen spelar en nyckelroll i utformningen av framtidaarkitektur. Genom EGs beslut i att upprätta enekonomisk och monetär union liksom en politisk union, har viktiga steg tagitsmot att förverkliga Gemenskapens mål att skapa ett ständigt allt närmareförbund mellan länder och folk. Regeringen verkar med kraft för att Sverigesnarast möjligt skall bli fullvärdig medlem av EG. Ansträngningaraa attunderlätta medlemskapsprocessen kommer attställa starkt ökade krav på utrikesförvaltningen och dess personal. En gradvis anpassning till EGs samarbetsformer kommerockså att äga ram. Uppgörelsen mellan EFTA och EG om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde (), som träflFades ,utgör för oss ett betydelsefullt steg på vägen till medlemskap. harblivit en viktig mötesplats för länderaa i och de nya demokratierna i . Organisationen har, bl.a. under svenskt ordförandeskap, ökat sinmångskiftande verksamhet i syfte attfrämja demokratiska principer och respekt för mänskliga rättigheter,inte minst i . Det nordiska samarbetet förblir angeläget fönSverige och det kommer att ges nyaimpulser. Samarbetsformema måste omprövas och stärkas mot bakgrand av denya föratsättningar som de senaste årens utveckling i skapat. Det intemationella nedrastningsarbetet bedrivs ien ny atmosfär. Verklig nedrastning har inletts på områden där utsikterna tillframgång endast sedantedde sig små. Det är i denna förändrade miljö som den svenska nedrastningspolitiken nu skall verka. Denställs inför nya frågor och nya utmaningar. Det ställer höga krav påkunskaper och analys. Jag har mot dennabakgrand tillsatt en expertgrapp inom som skall granskanedrastningspolitiken och utforma rekommendationer för resten av 1990-talet. kom att sättaicke-spridningsfrågan i fokus när det gällernukleära och konventionella massförstörelsevapen. I det sönderfallandeSovjetunionen är det av yttersta vikt att såväl strategiska som taktiskakärnvapen förblir under tillfredsställande kontroll. Förenta nationema förblir enhörnsten i den svenska utrikespolitiken. arbetartillsammans med de andra nordiska ländema för att ytterligare utveckla FNs fredsskapande ochfredsbevarande verksamhet. kandiderar också för en platsi säkerhetsrådet under mandatperio- 5 Den ökandeefterfrågan på fredsbevarande och fredsskapande insatser, Prop. 1991/92:100särskilt inom FNs ram, motiverar ökad svensk beredskap för deltagande i Bil. Mänskligheten står inför problem och utmaningarsom inte kan bemästras av varjeland för sig utan måste angripas globalt. På miljöns område framstår detömsesidiga beroendet särskilt tydligt. FNs konferens om miljö och utveckling iRio de Janeiro utgör därför ett viktigt foram, där frågor av avgörande betydelse för vår överlevnad kommer att diskuteras. verkarkraftfullt i interaationella fora och bilaterala kontakter för att respekten för de mänskliga rättighetemaskall upprätthållas och kränkningar av dessa påtalas. Kampen mot miljöförstöring, terrorism ochnarkotikahandel samt mig-rationsfrågan är andra områden där Sverigekommer att verka för ett vidgat internationellt samarbete. har fått omfattande politiska,ekonomiska och humanitäraåterverkningar i Mellanöstem. I dess spår har förhoppningarna om en fredliglösning av ökat. Av initierade fredssamtal inleddes i i november1991. omvandling utgör en dynamisk och i sinahuvuddrag löftesrik process. Denhar lett till att apartheidsystemets grandläggande rasåtskiljande lagar har avskaflfats. Även om denkonstitution som förvägrarbefolkningsmajoriteten rösträtt är i kraft, kan utvecklingen leda till en förändring av Sverigeshittillsvarande politik. Regeringen har beslutat sända en parlamentarikerdelegation till för attundersöka föratsättningama härför. följer noga utvecklingen av konfliktersom i , , , Hora, södra ,, på Cypem och på . Genom insatser från FNs sida har iflera av dessa fall framsteg gjorts mot en lösning. En grandläggande föratsättning för att Sverigeskall kunna slå vakt om sinaintressen och bedriva en eflFektiv utrikespolitik är att vi har en utrikesförvaltning med goda kunskaper om denintemationella utvecklingen, analytiskkapacitet samt hög diplomatisk kompetens. Breddningen av vår intemationellakontaktyta och den tilltagande globaliseringen av politiska ochekonomiska frågor har starkt ökat kraven i detta hänseende. Den1 ansökte om medlemskap i framför-handlades det s. k. mellan EG ochEFTA-ländema. Avtalet innebär att svenska medborgare,institutioner och företag i allt väsentligtkommer att kunna åtnjuta samma fördelar avseende fri rörlighet förvaror, tjänster, kapital och personer som gäller inom EG. Så snartåterstående judiciella problem färdigförhandlats avses, en proposition föreläggas om . Detta avses träda i kraft som EGs s.k. inre mark nad. Även om ett ger Sverigestora vinster kan det inte ersätta ett svenskt medlemskap i kommer därför med all kraft att Prop. 1991/92: 100 verka för att möjligt blirfullvärdig medlem av den Europé- Bil. 4 iska Gemenskapen. Förändringarna i skaparnya föratsättningar för ett utökatekonomiskt samarbete mellan och dessa länder. Undanröjandet av handelshinder spelar en viktig rollför att få till stånd en positiv utveckling i denna del av . Sverigesbeslut att avveckla de kvantitativarestriktionema mot importen från bl. a. dessa länder av tekovaror och skor ärexempel på detta. Regeringen kommer att fortsätta att aktivt verkaför en fri väridshandel. Ett huvudmål för är att de pågåendemultilaterala handelsförhandlingarnainom , den s. k. Uraguay-randan, framgångsrikt avslutas. Ett lyckat slutresultat skulle innebära envärdefull stimulans för världsekonomin. Som angavs iprop. 1991/92:38 om inriktningen i den ekonomiska politiken kommer statens bidrag att väsentligt minskas inom det exportfrämjande området. En proposition härom kommer attföreläggas vårriksdagen. Detär endast genom en fortsatt reformprocess i som envaraktig stabilitet och säkerhet i hela kan åstadkommas. Det är av ett betydande utrikes- ochsäkerhetspolitiskt intresse för att det i vår omgivning finns länder som präglas av stabil demokrati, marknadsekonomi samt socialt och miljömässigtansvar. kommer därför attkraftigt förstärka samarbetet med regionen och aktivt försöka främja denpolitiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i denna. Stödet ochsamarbetet skall i första hand riktas mot , och , menäven mot och det ryska närområdet. Där har , liksom övriga nordiska länder, av geografiska och historiskaskäl en särskild roll att spela.Målet är att genom främst kunskapsöverföring bistå de baltiska länderna attbygga demokratiska institutioner och att utveckla marknadsekonomiska strakturer. För övriga länder i Central-och kommer det svenskastödet huvudsakligen att ges multilateralt. Behovet avintemationella stödinsatser är mycket stort. Regeringen föreslår därför att ettnytt treårsprogram om totalt upprättas för samarbetet med . För detta samarbeteinrättas ett särskilt anslag. pågår ett översynsarbete i syfte dels att frigöra medelför nya utrikespolitiska satsningar, dels möta de krav som ställs på besparingar inom den statliga förvaltningen, delsatt kunna genomföra nödvändiga investeringar på kommunikations- ochADB-området. Fyra lönade utlandsmyndigheter kommer att läggasned under budget /93, nämligen ambassaden iQuito och ambassadkansliet i 7 samt karriärkonsulaten i LasPalmas och . Som aviserades i Prop. 1991/92:100 föregående årsbudgetproposition omvandlades de lönade konsulaten i Bil. 4 och Riode Janeiro till honorärkonsulat. Vidare har informationsverksamheteni Förenta Statema setts över. Från och medden kommer informationskontoret för (SIS) attinordnas i generalkonsulatet i . Omorganisationen innebär neddragningar vid SIS, generalkonsulatet iNew , generalkonsulatet i samt ambassaden i . undersöks hur berördautlandsmyndigheters befattning medkvarlåtenskapsärenden bäst kan avvecklas. Målet är att en avveckling skall kunna ske per den 1 mars 1992.Generalkonsulatet i har tidigare i stor utsträckning berörts avdenna typ av ärenden. För att möta de behov som finns av ytterligarebesparingar och möjliggöra nya omprioriteringar finns beredskap attstänga ytterligare tre-fyra uUandsmyndigheter under /94. Nya ambassaderhar upprättats i , och . Dessutom har beslut fattats om attSveriges ambassadör vid Den Heliga Stolen permanentskall placeras i . Vidare har ett generalkonsulat öppnatsi Jerasalem. Ambassaderna i och Kinshasaär tills vidare obemannade. Förinformation om i utlandet och för kulturatbyte anvisas medel förverksamhet som bedrivs av . och Riksradios utlandssändningar (RadioSweden). Biståndsramenföreslås uppgå till en procent av den för beräknadebrattonationalinkomsten (BNI). har finansiering skett av annan verksamhet än bistånd tillu-ländema inom 1 %-ra-men. Genom att samarbetet med Central- ochÖsteuropa finanseras över ett särskiltanslag utanför biståndsramen och avräkningen för asylkostnader minskas,ökar biståndet till u-ländema avsevärt. De ekonomiska klyftoma ökar på många håll ivärlden liksom antalet mycket fattiga människor. Resursflödet till u-ländema har minskat och för de fattigaste u-ländema är biståndet den viktigaste källan till utländskt kapital. För kommandebudgetår föreslås stöd för ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder få en ökad medels tilldelning. Som en betydelsefull hjälp till självhjälp prioriteras sådana åtgärder som stimulerar den marknadsekonomiska tillväxten. Det svenska biståndet vid sidan av de statliga organen bör som ett led i denna strävan mer inriktas till organisationer och institutioner utanför denoffentliga sektom i mottagarländema. I linje med detta föreslås stödet till det bi ståndsarbete som utförs av olika enskilda organisationer, kyrkor och mis sioner ökas väsentligt. Omsorgen om miljön och bamens utsatta situation är andra prioriterade områden för biståndsinsatser. Beredskapen föreffektivt ingripande vid katastrofer bör stärkas och Prop. 1991/92:100 ökadmedelstilldelning föreslås. FN måste snabbt och effektivt kunna Bil. 4 ingripa vid katastrofer, däribland sådana somorsakats av krig och konflikter. Stöd för FN och de multilateralautvecklingsorganisationema är ett centralt inslag i det svenskautvecklingssamarbetet. Ännu tydligare än inriktas det svenskabiståndet på åtgärder som främjarutvecklingen av demokrati och mänskliga rättigheter. Anslagna medel för dettaföreslås öka betydligt. I beräkningen av landramama till programländer har stor vikt fästs vidrespekt för mänskliga rättigheteroch hur strävan till demokratisering ter sig i olika länder. Sammanlagtföreslås en minskning av landramama. SIDA och BITS har inför årets budgetarbete utförtfördjupade analyser av sinverksamhet. Båda myndighetema föreslås få treåriga ramanslag för sinaadministrationskostnader. Förändringamainom verksamhetsområde i förhållande till statsbudgetenför /92 framgår av följande sammanställning. Beloppen haravrandats och anges i milj. kr. Anvisat 1991/92 Förslag 1992/93 Bidrag till vissa internationella organisationer + 115,7 + 173,4 Internationellt ut- 12 965,0 (1) 13 606,1 (1) + 641,1 vecklingssamarbete Information om 133,0 143,3 + 10,3 i utlandet m. m. E. Utrikeshandel och 325,6 316,8 8,8 exportfrärajande F. Nedrustnings- och 80,5 86,7 + 6,2 säkerhetspolitiska Samarbete med 994,5 + 994,5 Totalt för utrikes- 15 427,4 17 359,8 +1932,4 departementet (1) Exkl. avräkningar906,0 milj.kr. för budgetåret1991/92 och 853,9 milj.kr. /93 för biståndsändamål underandra anslag och huvudtitlar. 1991/92: lOO 4 Utdrag ur protokoll vid regenngssammanträde den19 i frågoma under littera A punktema 1 - 5, 7 - 9, Bpunktema 1, 3, och 8, D, F och G; statsrådetJohansson i frågor under littera A punkt 6 och B punkt 2; statsrådet i frågor under littera C; statsrådetDinkelspiel i frågor under littera B punktema 4-7 och E. De senaste årens genomgripandeomvälvningar har lett till ett i granden förändratsäkerhetspolitiskt läge i . En ny europeisk säkerhetsordninghåller på att byggas upp. har ett starkt nationellt intresse av att delta i detta arbete. Genom att utvecklingeninte längre domineras av ideologiskaoch säkerhetspolitiska motsättningar mellan två rivaliserande maktblockhar nya föratsättningar skapats inte bara för utveckling utan ocksåför intemationell politik i stort. De dramatiska världspolitiska förändringama underde gör det nödvändigt att anpassa vår utrikes- ochsäkerhetspolitik till de nya europeiska realitetema. Treslutsatser kan i det sammanhanget dras. För det förstaär det uppenbart att termen "neutralitetspolitik" kan användas som en adekvat övergripandebeskrivning av den utrikes- och säkerhetspolitik vi önskar föra inom deneuropeiska ramen. skall föra en politik med en klar europeiskidentitet. Den andra slutsatsen är att har ett likastort intresse som andra europeiska nationer av att en ny säkerhetsstrakturbyggs upp i för att hantera, bemästra och lösa desäkerhetspolitiska hot och spänningar somvi med all sannolikhet kommer att möta . är redo attdelta i en konstraktiv dialog om hur vi kan medverka till detta. Den tredje slutsatsen är att detta inte i någotavseende befriar oss från vårt ansvar för att på egen hand försvara vårtstora luftram och vårt vidsträckta land-och sjöterritorium med dess strategiska läge mellan ochnordvästra . För att säkerställa detta avser regeringen att realt höja försvarsutgiftema under den kommande femåriga försvarsbeslutsperioden. Densvenska utrikespolitiken skall vara en klar röst för mänskliga rättig heter, frihet och demokrati i alla världens delar. Omsorgen om dessa 10 principer är en integrerad del avvår utrikespolitik. Samarbetet med såväl Prop. 1991/92:100 Central- ochÖsteuropa som utvecklingsländeraa inriktas på ett starkare Bil. 4 stöd fördemokrati och marknadsekonomi. Upplösningen avstraktureraa i sammanfaller med allt starkare integrationssträvanden i . För att den reformprocess som inletts i öst skall bliframgångsrik måste de nya demokratiernainlemmas i det europeiska samarbetet. Endast härigenom kan föratsättningar skapas för en varaktig stabilitet ochsäkerhet i hela . 1 den europeiska säkerhetsstraktur som växerfram spelar den Europeiska Gemenskapen (EG) en central roll som politisk aktöroch stabiliserande faktor.Konferensen om Säkerhet och Samarbete i (ESK) söker effektivisera och bygga ut sina mekanismerpå säkerhets- och samarbetsområdet. NATO består, men dess militärauppgifter omformuleras och den politiska dimensionen förstärks. Det misslyckade kuppförsöket i i augusti1991 utgjorde slutpunkten kommunistiskt styre iSovjetunionen. Statsbildningen har upplösts. erkände den 19 december1991 , och som självständiga stater. Den snabbautveckling som pågår innehåller många krisartade och oroväckande drag, menskapar möjligheter tilldemokratiska framsteg och ekonomisk utveckling. De föratvarandeWarszawapaktsmedlemmama har blivit ett antal alliansfria stater utan närmaredefinierad säkerhetspolitisk förankring. Genomatt bygga upp ett nätverk av förbindelser på alla plan försöker de nu inlemma sig i den västeuropeiska ochtransatlantiska gemenskapen. Genomtillkomsten av det nordatlantiska samarbetsrådet (NACC) har länken till NATO konkretiserats ochinstitutionaliserats, men det är ännu oklart vilken effekt detta kommer att få på säkerhetspolitiskastrakturer. Den europeiska integrationen fortskrider, ochflera tidigare förtryckta stater iCentral- och är , med återvunnen frihet, inbegripna i denna process. gör sig tydligasplittringstendenser gällande. Etniska motsättningar har åter kommit ,ibland med väpnad konflikt i sina spår. Även om risken för ett storkrig i av detslag man fraktade under det kallakriget framstår som mycket begränsad finns, som t. ex. Jugoslavienkrisen visar, en betydande risk för lokalakonflikter. På grand av de starka etniska motsättningarna har efterkrigstidensfederala statsbildning i i praktiken upplösts. Försöken att lösadessa med våld har lett till stortmänskligt lidande och omfattande materiell förstörelse. Kriget har även fått verkningar utanför landets gränser.Regeringen kommer den 15 januari 1992att erkänna och som självständiga stater. Regeringen förväntar sig att de båda republikernaföre denna tidpunkt har tillkännagivitsin avsikt att respektera ESK-kraven i Helsingfors- och Parisdokumenten. De intemationella ansträngningarna att lösakonflikten i har letts av EG med stöd av ESK, främstgenom medlingsverksamhet och observatörer med bl. a. svenskmedverkan. har beslutat om ett intemationellt vapenembargomot landet i sin helhet och verkar för 11 att få ett slut på stridighetema.1 likhet med EGs medlemsländer har Prop. 1991/92:100 vidtagitekonomiska åtgärder mot i syfte att förmå Bil. 4 partema att uppnåen fredlig lösning som kan accepteras av alla inblandade. ,och har återvunnit sin självständighet och blivit upptagna som medlemmar i bl.a. FN och ESK.Omedelbart efter självständigheten upprättade ambassader i vartoch ett av de tre ländema. De baltiskaländema har inlett ett intensivt reformarbete i syfte att bygga upp en modemdemokrati och marknadsekonomi efter ett halvt sekels ofrihet. Det finns enutbredd vilja i vårt land att hjälpa dem i detta arbete. kommer att kraftigt bygga ut sittsamarbete med hela Central-och . Föratom den bilaterala hjälpen tillEstland, och Litauengenomförs och planeras också insatser i det ryska närområdet och . Stödet till reformarbetet i denna regionär av betydande svenskt utrikes- och säkerhetspolitiskt intresse.Detsamma gäller vår strävan att bidra till ett konkret och praktiskt inriktatsamarbete mellan ländema kring . Integrationen iVästeuropa fortsätter. Den Europeiska Gemenskapen spelar en nyckelroll iutformningen av framtida arkitektur. Genom EGs beslut i att upprätta enekonomisk och monetär union liksom enpolitisk union har viktiga steg tagits mot att förverkliga Gemenskapensmål att skapa ett ständigt aUt närmare förbund mellan länder och folk. EGs ekonomiska samordning utvidgas och engemensam valuta kommer att införas. Även det utrikes- ochsäkerhetspolitiska samarbetet utökas och steg tas mot ett försvarspolitisktsamarbete med ett gemensamt försvar som långsiktigt mål.