prop · GF0360 · 1991-12-31 00:00:00 — femtedelar av förlusten. För utdelning enligt 18 § sista stycket lagen omallemanssparande skall gåvoskatt betalas i den mån skattskyldighet föreliggerenligt lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskall. 3§ Av bonusränta enligt 11 § lagen Avbonusränta enligt 11 § lagen (1988:846) om ungdomsbosparande (1988:846)om ungdomsbosparande utgör endast två tredjedelar skalle- utgörendast fyra femtedelar skatte pliktig inkomst vid taxering enligt la- pliktiginkomst vid taxering enligt la gen (1947:576) om statlig inkomst- gen(1947:576) om statlig inkomst skatt, skatt. Denna lag träder i kraft och lillämpasförsta gången vid 1994 ärs taxering. ■ Senaste lydelse 1990:1316. 2 Senaste lydelse 1990:675. 14 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1990:654) om Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv debatl 4 och 8 §§ saml punkt 6 av övergångsbestämmelserna skall ha följandelydelse, debatl del i övergångsbestämmelserna skall införas en ny punkt, 8, av följandelydelse. Kapitalunderlagetför fysiska personer och dödsbon är skillnaden vid beskattningsårets ingångmellan tillgångar och skulder i förvärvskällan. Somtillgång räknas inle egendom som avses i 27§ 1 mom., 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1mom. och 31 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt såvida inte vederlageller realisationsvinst vid avyttring utgör intäkt av näringsverksamhet. 1. enskuldreservering i den män avdrag för reserveringen medges vid in komsttaxeringen, 2. beloppsom har avsatts till ersättningsfond. Som skuld räknas inte 1. lån för anskaffande av tillgångar som enligt andra stycket inle räknasin i kapitalunderlaget, 2. belopp som har avsatts till skatteutjämningsreserv. Statliginkomstskatt, statlig för- Statiig inkomstskatt, statlig för mögenhetsskatt, in- mögenhetsskall, in komstskall, egenavgifter enligt la- komstskalt, egenavgifter enligt la gen (1981:691) om socialavgifter, gen (1981:691) om socialavgifter, särskild löneskatt enligt lagen särskild löneskatt enligt 3§ lagen (1990:659) om särskild löneskatt på (1991:687) om särskild löneskatt pä vbsa förvärvsinkomster och lagen pensionskostnader saml skattetill- (1991:687) om särskild löneskatt på lägg och förseningsavgift enligl taxe pensionskostnader samt skattetill- ringslagen (1990:324) räknas inle iägg och förseningsavgift enligt taxe- som tillgång eller skuld, ringslagen (1990:324) räknas inte som tillgång eller skuld. 8 §2 Inkomslunderlaget är den vid tax- Inkomslunderlagetär den vid lax eringen lill statlig inkomstskatt be- eringen till statlig inkomstskatt be räknade inkomsten av förvärvskäl- räknade inkomsten av förvärvskäl lan före avdrag för underskott från lan före avdrag för underskott från föregående är, avdrag för avgift , avdrag för avgift för pensionsförsäkring enligt punkt 21 pensionsförsäkring enligt punkt 21 av anvisningarna lill 23 § kommunal- av anvisningarna lill 23 § skaltelagen (1928:370), avdrag för skallelagen (1928:370), avdrag för särskild löneskall enligl 3 § lagen särskild löneskall enligt 3 § lagen (1991:687) om särskild löneskatt på (1991:687) om särskild löneskatt på 'Senaste lydelse 1991:694. 2Senaste lydelse 1991:694. pensionskostnader, avdrag för uppskov enligt lagen(1979:611) om upphovsmannakonto, avdrag för avsättning för egenavgifter enligtlagen (1981:691) om socialavgifter och lagen (1990:659) om särskild löneskattpå vbsa förvärvsinkomster samt avdrag för årets avsättning lill skatteutjämningsreservberäknad pä inkomslunderlaget. Intäkt enligt punkl 16 av anvisningarna lill 22§ kommunalskaltelagen ingår inle i underlaget. pensionskostnader, avdrag för uppskov enligt lagen(1979:611) om upphovsmannakonto, avdrag för avsättning för egenavgifter enligtlagen (1981:691) om socialavgifler och avdrag för årets avsättning lill skatteutjämningsreservberäknad på inkomstunderlaget. Intäkt enligt punkt 16 av anvisningarna till 22§ kommunalskaltelagen ingår inle i underlaget. Har den skattskyldige flera förvärvskällor skall vid tillämpning av första stycket övergångsposlen bestämmas med ledning av förvärvskällornas sammanlagda kapitalunderlag. Är del sammanlagda kapitalunderlaget negativt skall det fördelas mellan förvärvskällorna med negativt kapitalunderlag i förhällande till deras andel av det sammanlagda kapitalunderlaget i dessa förvärvskällor. Det sålunda beräknade negativa underlaget utgör förvärvskällans övergängsposl till den del beloppet överstiger det lill förvärvskällan hänförliga fribeloppet. första-tredje styckena gäller inle vid tillämpning av Vid beräkning av kapitalunderlaget för skadeförsäkringsföre- Vidberäkning av kapitalunderlaget för fysiska personer och dödsbon gällerföljande. Vid taxeringar skall som kapitalunderlag anses denskattskyldiges kapitalunderlag enligt 4§ med till-lägg för en övergångspost.Över-gängsposten är ett belopp motsvarande den skattskyldiges negativakapitalunderlag vid taxering eller, om företagel på grund av förlängträkenskapsår inte skall taxeras detla år, vid taxering, till den deldelta negativa underlag överstiger fribeloppet enligt punkl 16 fjärde stycketav anvisningarna lill 22 § kommunalskattelagen (1928:370). Vid beräkning av kapitalunderlaget vid taxeringeller, om företagel på grund av förlängt räkenskapsår inte skall taxeras dellaår, vid taxering, skall fastigheter som inle utgör omsättningstillgångartas upp till det högsta av de värden som följer av 6§ andra stycket. Beslämmelserna 11 §. Vid beräkning av kapitalunderlaget för fysiskapersoner och dödsbon gäller följande. Vid 799J-1999 ärs taxeringar skall somkapilal-underiag anses den skättskyldiges kapitalunderlag enligt 4§ medtill-lägg för en övergängsposl. Över-gångsposlen är ett belopp motsvarande denskättskyldiges negativa kapitalunderlag vid taxering eller, omföretaget pä grund av förlängt räkenskapsår inte skall taxeras detta är, vid799 ärs taxering, lill den del detta negativa underlag överstiger fribeloppetenligt punkl 16 fjärde stycket av anvisningarna lill 22 § kommunalskaltelagen(1928:370). Vid beräkning av kapitalunderlaget vid taxeringeller, om förelaget pä grund av förlängt räkenskapsår inte skall taxeras dettaår, vid taxering, skall fasligheter som inle utgör omsättningstillgångartas upp lill det högsta av de värden som följer av 6 § andra stycket. Nuvar-ande lydelse Föreslagen lydebe Prop. tag skall vid taxering säkerhetsreserv räknassom skuld endast till den del reserven överstiger avsäkerhetsreserven i bokslut till ledning taxering. Denna lag träder i kraft . 49 4 1991/92. 15 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt påvissa förvärvsinkomster Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1990:659) omsärskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydelse 1§ Särskild löneskatt skall för varje Särskildlöneskatt skall för varje år betalas till staten med 22,2 pro- år betalas tillstaten med 27,55 pro cent på cent pä 1. lön eller annan ersättning tillarbetstagare som vid årets ingång är 65 är eller äldre, 2. ersättning som utfaller enligtkollektivavtalsgrundad avgängsbidrags-försäkring som tecknas av arbetsgivaretill förmån för arbetstagare, 3. avgångsersättning som annorle- 3. avgångsersättning som annorle des än på grund av kollektivavtals- des än pä gmnd av kolleklivavtals- gmndad avgångsbidragsförsäkring grundad avgångsbidragsförsäkring utbetalas av staten eller kommun utbetalas av staten eller kommun som arbetsgivare, som arbetsgivare eller avannan ar betsgivare, under förutsättning att ar betsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal och an borgen tecknats i enlighet med vad som anges i punkt 20 e första stycket b av anvisningama till 23 § kommunabkattelagen (1928:370), 4. avgångsersättning som omfattas avs.k. 5. ersättning som utgår enligtgruppsjukförsäkring som åtnjuts enligt grunder som faslslällls ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer lill den delersättningen utgör komplement lill förtidspension eller till sjukbidrag, 6. ersättning som utgår på grund avansvarighetsförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer lill den delersättningen utgår i form av engångsbelopp som inle utgör kompensation förmistad inkomst. Skallskyldig är den som utgett sådan ersättning som avsesi första stycket. Vid bestämmande av skatteunderlaget tillämpasbestämmelserna i 2 kap. 3-5 §§ lagen (1981:691) om socialavgifter med undantagav 4 § första stycket 2 och 13. 2 §3 En enskildperson eller ett dödsbo Enenskild person eller ett dödsbo skall till staten betala skall till staten betala särskild löneskatt särskild löneskatt pä inkomst av passiv näringsverk- pä inkomst av passiv näringsverk samhet här i riket saml, om den samhet här i riket samt, om den skallskyldige före årets början fyllt skaltskyldige före årets början fyllt eller avlidit , pä in- eller inte fyllt men under komst som avses i 3 kap. 4§ andra uppburit hel ålderspension ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1991:688. 2 Senaste lydelse 1990:1426. 3 Senastelydelse 1990:1426. stycket lagen (1981:691) om socialavgifler saml vidare på ersättning som utgår enligt sådan avtalsgrupp-sjukförsäkring som avses i punkt 12 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370) eller enligt sådan Irygghetsförsäkring som avses i nämnda anvisningspunkt till den del ersättningen utgär i form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för mistad inkomst. eller avlidit , på inkomst som avses i 3 kap. 4§andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter samt vidare pä ersättning somutgår enligt sådan avtalsgruppsjukförsäk-ring som avses i punkt 12 av anvisningarnatill 22 § kommunalskaltelagen (1928:370) eller enligt sädanttygghelsförsäkring som avses i nämnda anvisningspunkt till den delersättningen utgår i form av engångsbelopp som inle utgör kompensation förmistad inkomst. Skatt beräknas inle på sådana inkomster för vilka denskattskyldige skall betala egenavgifter enligl 3 kap. 4 § lagen omsocialavgifler. Skatt beräknas inte heller pä ersättning för ett uppdrag däravtal har träffats om atl ersättningen för uppdraget skall likställas med inkomstav anställning enligt 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vidberäkning av skatteunderlaget gäller i tillämpliga delar beslämmelserna i 3kap. 5 § lagen om socialavgifler. Denna lagträder i kraft och lillämpas på lön eller annan ersättningsom utges efter utgången av samt pä inkomst enligt 2§ som tas upp tillbeskattning vid 1993 ärs taxering eller . Omfattar beskattningsåret lidsåväl före som efter utgången av är 1991, skall - om den skaltskyldige intevisar annat - sä stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig tilltiden efler utgången av är 1991 som svarar mot förhällandet mellan den del avbeskattningsåret som infaller under denna lid och hela beskattningsåret. 16 Förslag till Prop. Lag omändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på Härigenomföreskrivs alt 5 § lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel skallha följande lydelse. Skatten uppgår till av Skatten uppgår till 10procent av skatteunderlaget enligl 3§ första - skatteunderlaget enligt 3§första -tredje styckena såvitt underlaget av- tredje styckena. sertjänstepension och till såvitt underlaget avser annat än tjänstepension. Skattenuppgår till av skatteunderiaget enligt 3§ fjärde stycket. 1 detfall beskattningsåret är längre eller kortare än 12 månader skall skattesatsenjämkas i motsvarande mån. Detsamma skall gälla om pensionsskuld som avses inyssnämnda stycke helt upplöses under beskattningsåret. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas dock förbeskattningsår som påbörjats före ikraftträdandet. 17 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader Härigenomföreskrivs alt 1 och 3 §§ lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader skall ha följande lydelse. Densom utfast en tjänstepension Den som utfast en tjänstepension skalltill staten betala särskild löne- skall till staten betala särskild löne skatt pä kostnaden skatt på kostna- för pensionsutfästelsen, beräknad den för pensionsutfästelsen, beräk- enligt2§. nad enligt 2 §. Ifräga om handelsbolag och dödsbon som vid inkomsttaxeringen behandlas somhandelsbolag är dock delägarna skattskyldiga. 3§ En enskild person eller ett dödsbo En enskild person eller elt dödsbo som medges avdrag för avgift för som medges avdrag för avgift för pensionsförsäkring enligt punkt 21 pensionsförsäkring enligl punkt 21 av anvisningarna till 23 § kommunal- av anvisningarna lill 23 § skattelagen (1928:370) skall för det skattelagen (1928:370) skall för det beskattningsåret till staten betala beskattningsåret till staten betala särskild löneskatt särskild löneskatt på avgiften. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser lillämpas dock förbeskattningsår som påbörjats före ikraftträdandet. 18 Förslag till Prop. Lag om upphävande av lagen (1946:324) om Härigenomföreskrivs att lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift skall upphöra att gälla vidutgången av . Lagen tillämpas dock alltjämt i fråga om avgift sombelöper före dess upphävande i den mån annat inte anges nedan i frågaom beräkning av skogsvårdsavgiften. Förbeskattningsår som avslutos efter gäller följande. Skogsvårdsavgiftenberäknas på gmndval av skogs-bmksvärde och är räknat a) till den del beskattningsåret omfettortid före och b) för tiden därefter. Beskattningsår somavslutas efter anses ha gått ut denna dag. Harskogsbmksvärdet inte bestämts för uppskattos skogsbruksvärdet enligtde gmnder som då gällde för bestämmande av skogsbmksvärdet. Om denskattskyldige så yrkar beräknas skogsvårdsavgiften på gmndval av det för år 1992gällande skogsbmksvärdet. 19 Förslag till Prop. Lag omupphävande av lagen (1947:577) om statlig Härigenomföreskrivs att lagen (1947:577) om stetlig förmögenhetsskatt skall upphöra attgälla vid utgången av . Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt vid1994 och tidigare års texeringar. Vid 1992 texeringar tillämpas denupphävda lagen med de ändringar som framgår av punkteraa 14 nedan. Tillgångar är inte skattepliktiga och skulder ärinte avdragsgilla i den mån de är hänförliga till verksamhet som omfettes av desärskilda reduceringsregleraa i punkt 2 femte stycket av anvisningaraa till 3och 4 §§. Sådana tillgångar och skulder skall inte heller medräknas vidvärdering av aktie eller andel enligt punkt 5 femte stycket av anvisningarnatill 3 och 4 §§. Aktier som avses i punkt 5 andra stycket avanvisningaraa till 3 och 4 §§ är inte skattepliktiga. Detsamma gäller föraktier som vid utgången av omfettedes av bestämmelseraa i nämndastycke. Stetlig förmögenhetsskatt för skattskyldig somavses i 11 § 1 mom. är vid1992 års texering av den del av den beskattningsbara förmögenhetensom överstiger men inte och av dendel av den beskattningsbara förmögenheten som överstiger , samt vid1993 och texeringar av den del av den beskattningsbaraförmögenheten som överstiger . Fosterbaraanses vid tillämpningen av 12 § 1 mom. inte som hemmavarande bara. 20 Förslag till Prop. Lag om upphävande av lagen (1970:172) om begränsning avskatt i vissa fall Härigenomföreskrivs att lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fell skallupphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen tillämpas dockalltjämt vid 1994 och tidigare års texeringar. Vid texeringartillämpas den upphävda lagen med den ändringen i fråga om 3 § tredje stycketatt spärrbeloppet skall bestämmas till av summan av den justerade beskattningsbaraförvärvsinkomsten och inkomsten av kapitel. 21 Förslag till Prop. Lag omupphävande av lagen (1982:423) om allmän Härigenomföreskrivs att lagen (1982:423) om allmän löneavgift skall upphöra att gällavid utgången av . Lagen tillämpas fortferande i fråga om förhållandensom hänför sig till tiden före . 22 Förslag till Prop. Lag om upphävande av lagen (1990:1454) om höjning av denallmänna löneavgiften intill utgången av Härigenomföreskrivs att lagen (1990:1454) om höjning av den allmänna löneavgiften intillutgången av skall upphöra att gälla vid utgången av . Lagentillämpas fortferande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden föreden . 23 Förslag till Prop. Lag om upphävande av lagen (1991:703) om sänkning av denallmänna löneavgiften intill utgången av Härigenomföreskrivs att lagen (1991:703) om sänkning av den allmänna löneavgiften intillutgången av skall upphöra att gälla vid utgången av år 1991.Lagen tillämpas fortferande i fråga om förhållanden som hänför sig till tidenföre . Prop- i99i/92:60 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:stetsministera Bildt, ordförande, och stetsråden B. , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , , Proposition om skattepolitik för tillväxt Enav huvuduppgifteraa för regeringen är att bryte den ekonomiska stegnationen ochatt lägga gmnden för en ny period av tillväxt, företegande och utveckling iSverige. är en fömtsättning för att bevara och utveckla välfärden. Somframhållits i regeringsdeklarationen är det därvid av störste vikt att små- ochnyföretegandet får en renässans. En sänkning av kapitelbeskattningen är ocksånödvändig för att stimulera hushålls-sparandet. Av gmndläggande betydelse föratt förverkliga dessa mål är att snabbt vidte åtgärder som undanröjer ellerlindrar verkningama av de höga skatteraa. Motden nu angivna bakgmnden är det väsentligt att i ett förste steg angripa demest skadliga inslagen i skattesystemet. Hög prioritet måste därvid gesskattesänkningar som stärker de mindre och medelstora företegen och denallmänna riskkapitelförsörjningen. De höga kapitelskat-teraa motverkar tillväxtoch måste lindras. De åtgärder som sätts in kan med i det närmaste omedelbarverkan förändra företegsklimatet i . Regeringens strävan att närma vårkapitelinkomstbeskattning till omvärldens måste också te sig konkreto uttryck idette förste steg. Regeringenbeslutede att inhämte lagrådets yttrande över vissalagförslag. De till lagrådet remitterade förslagen bör fogas till protokolletsom bilaga 1. Lagrådet har lämnat lagförslagen utan erinran. Lagrådets yttrandebör fogas till protokollet som bilaga 2. Jagkommer att redovisa mina förslag till de inledande åtgärder på skatteområdetsom bidrar till en ny stert för . Vid beredningen av ärendet harsynpunkter inhämtets från bl.a. , ,finansinspektionen och . De synpunkter som har framförts harhuvudsakligen varit av tekniskt slag och har med någon avvikelse beaktets vidutformningen av förslagen. Sverigesekonomi befinner sig i en allvarlig kris. successivtförsvagats och resultetet är nu totel stegnation. Den mest Prop. 1991/92:60tydliga effekten är den ökande arbetslösheten. Dennya regeringens syn på läget i den svenska ekonomin och vilka åtgärder som nukrävs för att komma till rätte med obalansema har redovisats i prop.1991/92:38. I denna festslås att en rad stmkturella åtgärder måste vidtegas föratt långsiktigt räte upp ekonomi. Det räcker inte medkonjunkturpolitik. Bland de viktigaste stmkturåtgärdema i regeringensekonomisk-politiska strategi är en sänkning av det totola skattetrycket.Högskattepolitiken har i betydande grad hämmat fömtsättningaraa för tillväxt iekonomin. Debedönmingar som görs i den ekonomisk-politiska propositionen utgör naturligtviscentrala utgångspunkter för den allmänna diskussion om behovet av en nyskattepolitik som jag kommer att föra i det följande. Med hänsyn till den kortatid som stått till buds efter regeringsskiftet vill jag understryka att deåtgärder vi nu föreslår är resultotet av en prioritering bland en rad angelägnaförändringar av skattema. Regeringen bedömer att dessa åtgärder är nödvändigainslag i en strategi för ökad tillväxt. Åtgärder på skatteområdet utgör därmedgmnden för en politik som leder till att välfärden bevaras och utvecklas. Skattereformenirmebar väsentliga förbättringar på ett antol punkter. Marginalskattesänkningenoch övergången till en mer likformig beskattning har förbättrat de ekonomiskafömtsättningaraa för arbete, sparande och produktion. De gmndläggandeprincipema bakom skattereformen ligger fest. Reformen är dock i flera avseendenotillräcklig. Även efter skattereformen är den sammanlagda beskattningen av enextra arbetsinsats för hög i ett intemationellt perspektiv. Detto gäller ocksånär man gör en motsvarande jämförelse på kapitolbeskattningsområdet. Denhöga svenska kapitolbeskattningen får en rad skadliga effekter.Hushållssparandet motverkas och företogens riskkapitolförsörjning försämras.Sverige blir mindre lockande för personer med kapitol och entreprenöranda.Kapitolbeskattningen är således skadlig för den svenska ekonomin ochundergräver därmed fömtsättningama för tillväxt och sysselsättning i helalandet. Sverigeskapitolskatter kan inte väsentligt avvika från utlandets när bliralltmer intemationellt integrerat. Det skulle få storka negativa konsekvenserför ekonomi. En alltför hög kapitolbe-skattning innebär ett fortsattkapitolutflöde, minskade investeringar och färre arbetstillfällen. Förmögenhetsskattenoch arvs- och gåvoskatten ingick inte i skattereformen, uten de högaskattesatsema bibehölls. Dessa skatter reducerar motiven för sparande och hartydliga skadeeffekter på företegsområdet. En lindring är nödvändig. Särskiltviktigt är en justering nedåt vad gäller skatten på sparande i företeg.Förmögenhetsskatten på arbetande kapitel i företeg bör slopas med omedelbarverkan. Tillväxteni den svenska ekonomin är beroende av goda fömtsättningar för små- ochnyföretegande. Vid sidan av de åtgärder jag nämnt måste det tillytterligare förändringar av skattepolitiken både på kort och något för attfrämja företegandet. Jag redovisar mina förslag Prop. 1991/92:60 på företogsskatteområdet och min syn på behoven av ytterligareförändringar i det följande (avsnitt 6.1). Föratt stimulera hushållssparandet och inte äventyra företogensriskkapitolförsörjning samt för att anpassa kapitolinkomstbeskattningen tillEG-ländemas nivåer bör skattesatsen för kapitolinkomster vara lägre än nuvarande30 %. En reducering av skatteutteget på kapitelinkomster är dock förenad medvissa problem. Det är nämligen enligt min uppfettning av värde att vi kanbevara den nuvarande symmetrin i beskattningen. En sänkning av skattesatsenreducerar då också ränteavdragens skattemässiga värde. medför, allt annatgivet, högre boendekostnader, vilket i nuvarande läge på bostodsniarknaden kanorsaka vissa övergångsproblem. Jag förordar därför attkapitolinkomstskattesatsen i ett försto steg, med verkan , sänkstill . Med en sådan uppläggning ges hushållen en rimlig anpassningstid. Idet följande (avsnitt 5.1) utvecklar jag min syn på hur förändringama avkapitolinkomstbeskattningen bör genomföras. Detförsto steg på en omlagd skattepolitik för här berörda områden som jag nuskisserat har en tydlig profil. Skatteregleraa utformas så att de i högreutsträckning bidrar till sparande och tillväxt i . Detto leder tillekonomisk utveckling som ger sysselsättning och välfärd för hela befolkning.Detta är särskilt nödvändigt med tanke på den stigande arbetslösheten. 3 Förmögenhetsskatten 3.1 Allmänt Detär de mindre och medelstora företegen som i hög grad måste svara för denframtida tillväxten. Villkoren för dessa företeg måste vara goda för att intekonkurrensen med utländska företeg skall försvåras. Förmögenhetsbeskattningenav kapitel som har lagts ner i ett femiljeföreteg kan vara en allvarligbelastning för företoget. Den som äger ett företog och vill driva det vidaremåste to en del av företogets avkastning i anspråk för betolning avförmögenhetsskatt. Denna skatt är inte avdragsgill vid ägarens inkomsttoxeringuton måste normalt betolas med beskattode medel som tos ur företoget. På gmndav inkomstskatten och de sociala avgiftema krävs relativt stora uttog urföretoget för att inkomsten efter skatt skall täcka förmögenhetsskatten.Belastningen på företeget hämmar dess investeringar och tillväxt. Detär därför inte försvarbart att behålla en förmögenhetsskatt på kapitel somlagts ner i mindre företeg. Denna beskattning bör slopas årstoxering.