prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Kulturrådetföreslår att varje anslagspost räknas upp som kompensalion för pris- och löneutvecklingen.Kulturrådets förslag till realökningar redovisas under berördanslagspost. / Till statens kulturråds dbposition för utvecklingsverksamhet Budgetåret1991/92 minskade anslaget med 2 milj. kr. Detta har bl.a. inneburit attden påbörjade treåriga försöksverksamheten med länskonsl-närer avbrutits.Kulturrådet redovisar angelägna behov inom de olika kulturområdena och påpekar bl.a. all behovet av atl stödja och utvecklaamalörverksamhelen kvarstår. Insatser för invandrarkultur liksom förbarn- och ungdomsverksamhet framhålls också. begär en ökning avanslaget med 2 milj. kr., motsvarande den tidigare minskningen. föreslår att bidraget till centrala amatörorganisationer ökarmed . 2Riksdagen 1991/92. 2.2 Centrumbildningar Prop.1991/92:100 Kulturrådetföreslår att anslaget till centrumbildningarna ökar realt med . anser del angelägel att förslagen i översynprövas. 3 Stifteben för föreställningsverksamheten Stiftelsen begär en ökning av statsbidragetför föreställningsverksamheten med . med hänsyn till att bidraget urholkals ,alt vissa sidoinkomsler upphör samt alt den ekonomiska basenallmänt måsle stärkas. föreslår endast kompensation förprisökningarna. För /93 begärVadstena-akademien en ökning av bidraget med . föreslårendast kompensalion för prisökningarna. begär en ökning avbidraget från staten med 3,1 milj.kr., vilkethänför sig till ökade hyreskostnaderför nya repetitionslokaler för Cullbergbaletien saml lill alt denutvidgade verksamheien medför ett någotstörre bidragsbehov. har inle beräknat någon bidragsökningulöver kompensation för prisökningar. Marionetteatem begär en ökning avde samlade offentliga bidragen med 2 milj.kr. utan alt närmare precisera denstatliga bidragsandelen. föreslår endast kompensation förprisökningarna. 7 Kultur i arbetslivet Under denna anslagspost finnsbidrag lill projektverksamhet, somkan sökas av organisationer, bidrag tilluppbyggnad av arbetsplatsbibliolek, som kansökas av kommuner, samt ett årligt bidrag till Riksskådebanans verksamhet.För /93 föreslår all de medel som är avsedda förbidrag till Riksskådebanans verksamhet /92 . flyttas till en ny anslagspost förskådebaneverksamhet under detta anslag. / Till statens kulturråds dbposition för internationelU kulturutbyte För atl kunna tillmötesgå de ökadebehoven av medel för kulturutbyte föreslår en anslagsökning med . // Skådebaneverksamhet Prop.1991/92:100 har i rapportenSkådebanornas fortsalla utveckling (Rapport från 1991:6) bl.a.lämnat förslag till statens framlidastöd till skådebanorna. menar atl de nuvarande stödformerna lillSkådebanan som tillkom under 1970-talel är lämpliga förverksamheien. finner del angeläget atl bidragssystemet nu anpassastill 1990-talets behov. En nybildning av skådebanor skulle I.ex. kunna underlättas om regionala ellerlokala ekonomiska motprestationer från andra, t.ex.medlemsorganisationer, jämställdes med bidrag från landsting eller kommuner,som underlag för statsbidrag innan kommunala bidrag eller landstingsbidrag harkunnat erhållas. Riksskådebanan bör vidareges möjlighet att anvisa särskilda projekt- och utvecklingsbidrag tillde regionala och lokala skådebanorna. föreslår att en ny gemensamanslagspost inrättas för skådebaneverksamhet.Till den nya anslagsposten föreslås medlen från den nuvarande anslagsposten 7 under della anslagavseende Riksskådebanan överföras medI . Ur anslaget Bidrag lill regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinslilulioner föreslås de medel motsvarande . som avser bidrag lill regionala skådebanor överföras. Kulturrådetbegär vidare att medel motsvarande de 37 grundbelopp (. ), som tidigare utgjorde statsbidraget tillSkådebanan i ,återförs till denna anslagspost. /93 föreslår att det totala bidraget till skådebaneverksamhet under dennaanslagspost skall uppgå till . Svenskainslilulel begär en uppräkning av de s.k. gäslspelsmedlen med I milj.kr. för att främja kulturlivels internationalisering i vid bemärkelse. ett engångsanslag på 2 milj. kr. för genomförande av störrekulturprojekt i och samt en utställning i i svensk-franska förbindelser på 1700-talel. anser att den alll intensivare internationaliseringen påsåväl europeiskt som globall plan har givit nya utmaningar. För all både kunna fullfölja de vikliga åtagandensom inbegripes i verksamhet och leva upp till de förväntningar som slälls anserföreningen del nödvändigt all genom medvetna satsningar öka ambitionsnivån i verksamheten. För /93 begär föreningenen ökning av anslaget lill . 9.4 Svenskhemmet VoksenåsenA/S Prop. Voksenåsenhar begärt för /93 ett anslag på 6 653 000 ''' kr., varav förhyreskostnader , för verksamhetsmedel m.m. . Fondstyrelsenhemställer om all elt anslag på . beviljas till stipendieverksamhetm.m. för och anhåller om bidrag motsvarande delfinska anslaget på ca . för del svenskfinländska kulturutbytet ochbilaterala samarbetsprojekt. 12Inforniation, utveckling m.m. för hantverkare Anslagetger möjlighet lill ett visst stöd lillhantverksorganisalioner m.m. Kulturrådetredovisar i sin anslagsframställning alt resursen för utvecklingsverksamhetanvänds i huvudsak för fyra olika typer av ändamål, nämligen enstaka projekt och evenemang, somt.ex. teater-, dans- och musikfestivaler, större kulturmanifestalioner,barnkulturveckor, poesidagar, utställningar, enstaka teater-, dans- ochmusikproduklioner, kultursymposier m.m., systematiskt utvecklingsarbete,särskilt för barn och ungdom, samarbete mellan amatörer och professionellakulturarbetare, institutioner och organisationer samt visst slöd förutveckling av den samiska kulturen. Här inräknas även vissa insatser somföreslagits i kulturrådels konstbildningsprogram, kontinuerliga utvecklingsinsatser,nämligen verksamhetsutveckling inom folkbiblioteken samt daglig träning förfrilansdansare, stöd i akuta nödsituationer. Delhar framför allt gällt fria teater-,dans- och musikgrupper i ekonomiskt trångmål. Kraven på den typen av insatserhar ökat . Bidrag ges främst till olika projekt avengångskaraktär, men också utvecklingsprojekt som sträcker sig över flera århar möjlighet att få stöd. Innevarande budgetår minskades resursen med 2 milj.kr.lill ca 17,5 milj.kr. Detta har bl.a. inneburit all den påbörjade treårigaförsöksverksamheten med länskonstnärer har avbrutits. innevarande budgetår använda utvecklingsresursen för attkompensera Prop. 1991/92:100 tidigare utlovade men ej infriade anslagsökningar till viss regional Bil. 12 teater- och musikverksamhel samt tillförsöksverksamheten med professionella ensembler i län utanteaterinstitution. För /93 redovisar stora ochangelägna behov inom de olika kulturområdena och begär en ökning av medlen med2 milj.kr., motsvarande den tidigare minskningen. För egen del vill jag anföra följande. Värdet av denna utvecklingsresurs hartidigare klargjorts bl.a. genom uttalande av kulturutskottet vidriksdagsbehandlingen av budgetproposition (KrU20 s. 22). Jag instämmer helt i utskottets bedömning. Trotsdetta är jag inte beredd atl föreslå någon ökning av anslagsposten utöverprisomräkning. Jag har tidigarenämnt att satsningar bör göras på bl.a. den regionala teater- och musikverksamheten.Då för innevarande budgetår över detta anslag ansett sig behövastödja viss regional teater- och musik verksamhet m.m., bör de därtill användamedlen kunna frigöras för andra ändamål. En viss avlastning innebär också deförslag som jag kommer alt läggafram om kostnaderna vid statens musiksamlingar. Del skapar reellaförutsättningar för att pröva om stödet lill försöksverksamheten med länskonstnärer kanåterupptas och för bidrag lill övriga angelägna områden. Teater, musik och dans Ekonominför Drottningholmstealern har utsatts för påfrestningar.Det är nu svårt för Stiftelsen att vidmakthållaföreställningsverksamhetens kvalitet och omfattning. Enligt min uppfattning ärdel angelägel att Drotlningholmsleaterns föreställningsverksamhet kan bedrivasi den omfattning som de kulturhistoriskt värdefulla lokalerna medger och påden höga konstnärliga nivå som gett teatern en internationell ställning. Jagföreslår därför en uppräkning av bidraget lill teatern med . Stiftelsen startade sinverksamhet . Stiftel-sebildare är Operan, Svenskariksteatem, , Östergötlandslänsteater, , Dansmuseifonden och . Enligten överenskommelse mellan slalen, och Stockholmsstad skulle verksamheten finansieras genom atl slalen bidrar ochlandstinget och staden vardera. Under bidrogStockholms stad med . och landstingetmed 1 milj.kr. Staten bidrog med 5 milj.kr. till driften under della anslag och med 1,1 milj.kr. för att läckaupp uteblivet bidrag från . Enligt vad jag har erfarit kommerStockholms stad att bidra med . ochStockholms läns landsting med 1 milj.kr.Att inte fullt ut vill slå för sin andel av bidragsgivningenskapar naturligtvis svårigheter att driva verksamheten. Jag avser att ta initiativ lillöverläggningar med i denna fråga. Jag har /93 beräknat det lolala statsbidraget till Prop. 1991/92:100Dansens Hus till . Jag har därvid bl.a. räknat med full kost- Bil. 12 nadsläckning för ökade hyror för befintliga lokaler samt för nya repetitionslokalerför Cullbergbaletien i anslutning tillDansens Hus. FörMarionetteatem har jag beräknat en ökning av bidraget med totalt . har gjort en översynav skådebaneverksamheten kallad Skådebanornas fortsatta utveckling(Rapport från 1991:6). Jag delar kulturrådels uppfattning allstatsbidraget till de regionala skådebanorna och lillRiksskådebanans verksamhet bör sammanföras till en ny gemensamanslagspost och alt medlen bör förvallas avstyrelsen för Riksskådebanan. bör underlätta för Skådebanan attutveckla verksamheten och alt arbeta med publikverksamhet i hela landet. Jaghar för /93 beräknat statsbidraget under den nya anslagsposten lill skådebaneverksamhet lill . Av detla beloppberäknades för innevarande budgetår . avseende Riksskådebanan underanslagsposten Kultur i arbetslivet under detla anslag och . avseende bidrag tillregionala skådebanor under anslagetBidrag till regionala och lokalateater-, dans- och musik-institutioner. Stödet till lokalbiblioteksverksamhet infördes /86 som elt tidsbegränsat utvecklingsbidrag till kommuner varsbiblioteksverksamhet väsentligt legat under genomsnillet (prop. 1984/85:100 bil. 10, KrU21). har därefterfördelat sådana medel i form av treåriga lokala utvecklingsbidrag. Föratt minska väntetiderna för erhållande av utvecklingsbidrag utökades /90 stödinsatsen genom en förstärkning av anslaget (prop.1988/89:100 bil. 10, KrUl5). I och med denna uppräkning kunde man snabbareuppnå önskade effekter av bidraget varförbidragsverksamheten bedömdes kunna slutföras /90 - 1991/92. Det svenska folkbiblioteksväsendet utgör enväsentlig kulturpolilisk faktor och det är angeläget att de lokalabibliotekens verksamhet och roll av lokala kulturhus upprätthålls.Folkbiblioteken har genomgående kommunalt huvudmannaskap. Att kommunerna bärdetta ansvar bedömer jag vara helt i linjemed den allmänna utvecklingen av ansvarsfördelningen mellan stal ochkommun. Jag hyser det största förtroende för kommunernas vilja och förmåga attbehålla och utveckla folkbibliotekens roll som basenheter i det lokalakulturnätverkel. Jag noterar härvid att utvecklings- och försöksverksamheterdiskuteras resp. bedrivs runt om i landet även oberoende av statligtutvecklingsstöd. Kulturrådetkonstaterar i sin långtidsbedömning att standardskillnaderna mellan dekommunala biblioteken, som länge sågs som myckel besvärande, avsevärt har minskal under 1980-lalet. Rådet har reserveratmedel för alt kunna fullborda utvecklingsarbetet och som planerat avvecklabidraget . atlha fördelals till ca 20 kommuner. Då det avsedda utvecklingsarbetet Prop.1991/92:100 således är avslutat föreslår jag att anslagsposten avvecklas. Iregeringsförklaringen anförs atl den svenska kulluren får ökad betydelse närvi lar steget in i det europeiska samarbetet. Vårkullur bör föras ut i del övriga som vi stärker vår egenkulturella identitet. Jag vill idella sammanhang göra en översiktlig redovisning av statens kulturråds ochstiftelsen bidrag till del internationella kulturutbytet. Statens kulturråds bidrag, som uppgårlill ca 3,5 milj.kr., används till skilda ändamål såsom verksamhetsbidrag tillinternationella organisationer, deltagande i internationella konferenser ochfestivaler, kulturellt och kullurpolitiskl erfarenhetsutbyte, teater-, dans-ochmusikinstilutioners och fria gruppers gäslspelsutbyte, museers ochkonstnärsgruppers utställningsutbyte saml andra utlandsturneér. Svenska institutets medel avser bidrag lill bl.a. teater-, dans- och musikgästspelsaml utställningar. Bidraget uppgår lillca 1,5 milj.kr. Bidragsfördelningen rör till en del samma områden. Iproposilion 1978/79:147 (KrU3l, rskr. 348) om informations- och kulturutbytemed ullandel lades uppgiftsfördelningen mellan och kulturrådetfast. Denna innebar att skulle svara för bidrag tillkulturutbyte som kräver förhandlingar, teknisk samverkan eller särskilda iniliativ medan skulle svara förkulturutbyte som kräver endast ekonomiska bidrag. Någon striktuppgiftsfördelning har dock inle tillämpats. En smidig bidragsgivning haremellertid kunnat genomföras genom informella kontakter och överenskommelser. Bidragen till internationellt kulturutbyte, som syfiar lill alt stödja kulturlivets egna behov ochönskemål utan alt styra innehåll och inriktning, är en värdefull del i denpågående internationaliseringen. De ulgör en stimulans för del svenskakulturlivet och ger svenska konstnärer av alla kategorier möjlighel alt mätasig internationellt och hävda sin kvalitet i ett sammanhang utanför detnationella. Jag har för avsikt att senare ta iniliativlill ett fortsalt arbete inom kullurdepartemeniel för den kulturellaintegrationen i . Chefen för har under åttondehuvudtiteln föreslagit att kulturfond skall erhålla ett bidrag på . bidrag har delvis åstadkommits genom medel från kulturbudgeten. Föranslagsposter under detta anslag som jag intehar berört särskilt har jag beräknat kompensation för prisutvecklingen. FörSvenskhemmet har jag dessutom beräknat kompensation för viss del avhyreskostnaden. Av denreservation som redovisats under anslaget hänför sig ca 4,3 Prop.1991/92:100 milj.kr. till det lokala biblioteksstödel i enlighet med vadjag Bil. Övrig del av reservationen beror huvudsakligen påatt bidrag, vilka beslutas , inte har hunnit rekvireras till den . Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. för budgetåret1992/93 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till samisk kultur 1990/91 Utgift 4 115 809' Reservation 1313 190' 1991/92 Anslag 5 646 000' 1992/93 Förslag 6 872 000 'Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 3 Ur delta anslag kan bidrag utgå tillolika former av samisk kulturverksamhet och till de samiskaorganisationerna i enlighet med de i prop.1976/77:80 (s. 116, 122, 128-132 och 148, KrU43, rskr. 289) angivnariktlinjerna. Medlen fördelas av samefondens kulturdelegation. Med anledningav förslag i prop. 1989/90:90 om forskning (avsnitt 17, KrU23, rskr. 334)disponerar samefondens kulturdelegalion under nästabudgetår . under anslaget Forsknings- och utvecklingsinsatserinom kulturområdet. Samefonden föreslår, utöverautomatiska kostnadsökningar, en ökning avanslagsramen med 2,1 milj.kr. I della belopp ingår bland annat ökade resurserför särskilda insatser för språket och utbildningsinsatser inomkulturmiljöområdet. Utredning om samisk teater kommun har tillutbildningsdepartemenlel givit in en utredning om samisk teater. Kulturrådethar i sitt yttrande över förslagen i utredningenSamisk teater föreslagit att slalen tar ett långsiktigt bidragsansvar för attetablera en samisk teaterinstitution. fastslår i sitt yttrandeatt staten bör vara en primär bidragsgivare till en samisk teater. Kulturrådetföreslår att den samiska teatern byggs upp långsiktigt och att storleken i inledningsskedet ligger påmotsvarande 10 årsverken. Uppbyggnaden bör ske som en treårigutvecklingsverksamhet. reslås svara för hela lönekostnaden samt ge ettproduktionsbidrag. 1991/92:100 lokala och regionala myndigheterna ide berörda länen i norra . 12 förutsätts svara för övrigaproduktions-, distributions- och lokalkostnader. föreslår atlstatsbidraget för /93 uppgår till 2,6 milj.kr. och förs uppunder en ny anslagspost avsedd för bidrag till samisk teater. Enligt de riktlinjer som harfaslällts av regeringen och (prop. 1976/77:80s. 107) har det klart uttalats atl samerna ulgör en etnisk minoritet iSverige, som, i egenskap av ursprunglig befolkning i sill egel land, intar ensärskild ställning både gentemot majoritetsbefolkningen och andra minoritetsgrupper. Den positivasärbehandlingen av samernas kultur kommer till uttryck genom att istatsbudgeten finns upptaget ett särskill anslag för detta ändamål. Som har redovisats i olika sammanhang och senasti samband med ställningstagandet till förslagen i rapporten (Ds 1989:38)Samisk kultur bör det ankomma på samerna själva att svara för fördelningen avdet särskilda stödet till samisk kullur. Detla sker på ett smidigt sättgenom samefondens kulturdelegalion, som har samisk majoritet.Kulturdelegationens stödmöjligheter har ökat betydligt genomalt statsbidraget /91 i storl sett har fördubblats. När frågan om den samiskalealerförsörjningen nu aktualiseras är det enligt min mening rimligt att denbehandlas i enlighet med de riktlinjer som jag tidigare redovisat. Det bör såledesankomma på samefondens kulturdelegation atl bedöma på vilket sätt och med vilka ekonomiska insatser som den samiska befolkningensefterfrågan på samisk teater skall kunna tillgodoses. Del bör också ankomma på samerna själva att laställning lill om sådana tea-lerinsatser skall ses ur ettstrikt nationellt perspektiv eller om det kan varapraktiskt atl söka elt samarbele mellan de samiska befolkningsgruppernai de olika nordiska länderna. För att ökakulturdelegalionens möjligheler att bevilja bidrag för bl.a. teaterverksamhetföreslår jag att anslaget räknas upp med I . I dettasammanhang finns det anledning att notera att under en följd av år har beviljat bidragockså lill samisk kulturverksamhet, inkl. samisk teater. Den bidragsgivningenhar utgått från traditionella kulturpoliliska aspekter. Jag utgår ifrånatl även i fortsättningen kommer atl stödja sådan samisk verksamhetom den uppfyller de krav som rådet uppställer för sin bidragsgivning. Denreservation, som redovisats under anslaget beror huvudsakligen på att bidrag,vilka beslutats inte hunnit rekvireras tillden . Jaghemställer att regeringen föreslår alt till Bidrag till sambk kultur för /93anvisa ett reservationsanslag på . Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1990/91 utgift 25 000 000' 1991/92Anslag 25 000 000' 1992/93 Förslag 50 000 000 'Anvisat under elfte huvudtiteln, anslaget B 11. Stöd till icke-statligakulturlokaler. Från anslaget betalas bidrag för ny- eller ombyggnad inbegripet standardhöjande reparationer, handikappanpassning samt utbyte ochkomplettering av inventarier av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Bidraglämnas med högst av kostnaderna vid nybyggnad och med högst vidombyggnad. Frågor om bidrag prövas av efter hörande avstatens kulturråd. Närmare bestämmelser för stödet finns i förordningen(1990:573) om stöd lill vissa icke-statliga kulturlokaler. För varje budgetår fastställer en ram förbeslut om bidrag. Ramen för /92 fastställdes lill 25 milj.kr. Avsysselsättningsskäl har ramen vidgats med ytterligare 25 milj.kr. /92 gäller således en ram på sammanlagt 50 milj.kr. Boverketföreslår atl ramen för slöd tillicke-statliga kulturlokaler fastställes till 25 milj.kr. för budgetåret1992/93. Jagförordar alt det även för nästa budgetår fastställs en beslulsram för stödetlill icke-statliga kulturlokaler och all den bestäms till 25 milj.kr. Den lid som förflyter mellan beslut om och utbetalningav bidrag kan uppskattas lilli genomsnitt mellan elt halvt och . Med hänsyn härtill och till denökning av beslulsramen som godkänt för innevarande budgetår beräknarjag behovet av medel för ulbelalning av bidrag under /93 till 50milj.kr. Hemställan Prop.1991/92:100 Jag hemställer att regeringenföreslår att 1.medge att ramen för beslut om stöd till vissa icke-statliga kulturlokalerfastställs lill . 2.till Stöd till icke-statligakulturlokaler för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättningaroch bidrag till konstnärer . 12 B 5.Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer 1990/91 Utgift 39 520 000' 1991/92 Anslag 54 601 000» 1992/93 Förslag 56 785 000 IAnvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 4 Från anslagetlämnas ersättning till bild- ochformkonstnärer för atl deras verk i offentliga institutioners ägo visas förallmänheten eller används på annat allmännyttigt säll (visningsersättning). Visningsersättningen anvisas i form av ett fastårligt belopp som tillförs Sverigesbildkonstnärsfond, inrättad . Fondmedlen får användas dels för ändamål som syftar tillatt ge yrkesverksamma konstnärer ekonomisk och arbetsmässig trygghet,dels för andra ändamål som berör verksamhet inom bildkonstens område. Medfondmedel betalas också viss del av konstnärsnämndens förvaltnings- ochlokalkostnader. Frågor rörandefonden och fondmedlens användning handläggs av ett organ inom konstnärsnämnden, kallat styrelsen för bildkonstnärsfond.Styrelsens verksamhet regleras i förordningen (1988:831) med instruktionför konstnärsnämnden och i förordningen (1982:600) om Sverigesbildkonstnärsfond. Konstnärsnämndensstyrelse föreslår att anslaget med hänsyn till inflationen höjs med . Den uppgick då lill 19,7 milj.kr. Anslaget för innevarandebudgeiår uppgår till 54,6 milj.kr.,vilkel innebär att ersättningen har ökat med nära 35milj.kr. Den senaste förstärkningen genomfördes så sent som innevarandebudgeiår, då anslaget ökade med drygt 15 milj.kr. Anslaget bör för nästa budgeiårföras upp med . Jag hemställer att regeringenföreslår att lill Vbningsersättning åt bild- och formkonstnärer /93 anvisa ett anslag på . Bidrag till konstnärer . 1990/91 Utgift 27 332 104' Reservation 3 434 769' 1991/92Anslag 30 562 000' 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 30 407 000' 1992/93 Förslag 31624 000 'Anvisat under åttonde huvudtiteln, anslaget G 5 2 Exkl. mervärdeskatt Från anslaget lämnas bidrag enligt förordningen (1976:528)om bidrag till konstnärer. Bidragen kan ha formen av konstnärsbidrag ellerprojektbidrag. Konstnärsbidrag kan beviljas för atl ge aktivakonstnärer ekonomisk trygghet. Konstnärsbidrag kan också tilldelas konstnärerför andra ändamål, t.ex. för resor och internationell kontaktverksamhet. Delkan ges till samma konstnär för högst i sänder ulan omprövning. Bidragav pensionskaraklär och bidrag lillefterlevande får beviljas utan tidsgräns. Projektbidrag skall avse målinriktat konstnärligtutvecklingsarbete av mer kostnadskrävande natur. Bidrag kan ges för avgränsadeprojekt som kan antas få betydelse för utvecklingen inom del aktuellakonstområdet eller som ulgör försök alt vidga användningen av konstnärligverksamhet lill nya områden i samhället. Konstnärsbidrag och projektbidrag utdelas av styrelsenför lill dramatiker, författare, översättare ochkulturjournalister och av konstnärsnämnden lill övriga konstnärer. Eftersom upphovsmän på musikområdet och fonogramarlisterinte ersätts för den fria biblioleksutlåningen av deras verk finns under deltaanslag medel för särskilda insatser tillförmån för nämnda konstnärsgrupper. Medlen disponeras av konstnärsnämndenenligt förordningen (1989:500) om vissa särskilda insatser på kulturområdet. Enligt samma förordning kan bidrag lämnas till projekt på filmområdet. Medel fördella ändamål anvisas under anslaget Filmstöd. skall enligt förordningen (1988:831)med instruktion för konstnärsnämnden, vid sidan av uppgiften att beslula ombidrag och ersättningar till konstnärer, hålla sig underrättad om konstnärernasekonomiska och sociala förhållanden. Nämnden skall också gemensamt medstyrelsen för avge förslag till innehavare av inkomstgaranli för konstnärer. leds av en styrelse.