prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 2.att fill av medicinsk metodikför /93 anvisa ett reservationsanslag på . F.Omsorg om barn och ungdom Prop. Bamomsorg utanför hemmet omfattarverksamhet för bam i åldem . Denna bamomsorg bedrivs i form av daghem,familjedaghem, deltidsgrapp, öppen förskola, fritidshem och öppenfrifidsverksamhet. Den offentliga bamomsorgen är en uppgift. Barnomsorgensuppgift är att genom pedagogisk grappverksamhet ge barnen stöd och sfimulansför sin emotionella, sociala och intellektuella utveckling och bidra till godauppväxtvillkor. Den är också viktig för föräidraraas möjligheter att förenaförvärvsarbete eller studier med vård och ansvar för bara. Syftet medoffentlig finansiering av olika former av baraomsorg är att de föräldrar somönskar denna typ av omsorg får ökade möjligheter att tillgodose detta behov ochatt även bam med behov av särskilt stöd kan garanteras lika rätt till omsorg.Bamomsorgspolitiken bör syfta till att ge valfrihet åt småbarnsföräldrar,varför hinder för fri etablering och fritt nyttjande av olika baraomsorgsformeratt tas bort. Riksdagenfattade ett principbeslut om att alla bara över 1 1/ålder senastår 1991 skall få delta i en organiserad förskoleverksamhet. Bara tillförvärvsarbetande eller studerande föräldrar skall erbjudas plats i daghemeller familjedaghem. Bam som är i familjedaghem eller vars föräldrar ärhemarbetande skall erbjudas möjlighet att delta i öppen förskola eller få platsi deltidsgrapp. Behovet när det gäller daghem kan självfallet fyllas avkommunal såväl som privat driven baraomsorg. I propositionensom låg till grand för beslut underströks också att målet inte innebar att kommuneraa befriades från sitt ansvaratt erbjuda baraomsorg till bam . Familjepolitikenskall underlätta för föräldraraa att själva välja den vård och'fostran avbarnen och den arbetsfördelning som passar dem och baraen bäst. Det innebär attfamiljepolitiken skall främja både valfrihet och jämställdhet mellan kvinnoroch män. Om varje familjfår lösa baraomsorgen på det sätt den själv önskar skapas större trygghet förbam och föräldrar. Det innebär att det måste finnas bamomsorg utanför hemmet avgod kvalitet för dem som vill ha det och bättre ekonomiska möjligheter för demsom så önskar att stanna hemma när barnen är små. Mot dennabakgrand kommer baraomsorgen att prioriteras även och nya vägarprövas bl.a. för en flexiblare resursanvändning och större valfrihet. Som ettförsta steg i den omläggning av familjepolitiken som har påbörjats, hartidigare hinder för fri etablering och fritt utnyttjande av olika former avbaraomsorg tagits bort. Det ökar famil-jeraas valfrihet och skapar föratsättningarför att snabbare nå målet fiill behovstäckning i bamomsorgen. Följande statistikuppgifter harhämtats ur baraomsorgsunder-sökning och avser situationen under dentredje veckan . Bara ingår inte i undersökningen. Av totalt ca en miljonbarafamiljer har hälften, 516 000 familjer, bam i åldrarna 4 månader t.o.m. sexår. av dessa familjer har ett förskolebara, har två och treförskolebara. Diagrammet visar den huvudsakliga sysselsättningen för kvinnan -eller den ensamstående mannen - under den aktuella veckan. Inte oväntat finnsde flesta förvärvsarbetande i grappen med ett barn (). Andelen sjunker till om det finns tre förskolebara i familjen. Andelen hem-arbetandeär om det finns ett och två bara medan den i trebaras-familjeraa är . En femtedel av enbamsmödrama är föräldra] ed i ga jämfört med närmarehälften av mödrar som har tre bam. För mer än hälften av dessa gällerledigheten ett yngre syskon. Andelen som studerar eller är arbetslösa liggerpå i stort sett samma nivåer oberoende av antalet bara - studerande ocharbetslösa . 1991/92:100 Bil. FörvärvsaTt)ctandc FöräJdraJed. sysknn Studier Arbetslös Arbete i hushållet Annat 1 familjer med förskolebarn 1991 ördelning efter modems .sysselsättning och antal förskolebarn i familjerna \fs:fMM&mm:?mm I 1 1 2 lorskoicbam C Källa: Bamomsorgsu 50 100 150 200 250 300 tusental Jidersökningen 1991 avsamtliga förskolebara har föräldrar som är gifta eller samboende, avbaraen lever med en ensamstående mamma medan lever med enensamstående pappa. Av diagrammet nedan framgår det hur barntillsynen ordnadesunder beroende på om det finnsen eller två föräldrar i familjen. av de ensamståendes bara fanns inågon form av statsbidragsberättigad baraomsorgjämfört av de sammanboendes bam. I av tvåföräldrahushållenvar en förälder hemma hos baraet jämfört i hushållen med ensamståendeföräldrar. Föräldralediga inräknas i grappen hemmavarande föräldrar men gårinte att särredovisa. Fördelningefter foräldrasituation och omsorgsform i procent 1991/92:100 Bil. 5 /T:;: . .■:;:;:;:;:-:">y /SSSSS tm - tiiij horaidcr hemma a) H Prival lillKyn b) 1 1 Enbart dellidsgrupp Gifta/sam boende b)prival dagmamma, granne etc KäUa: Bamomsorgsimdersökningen 1991 I följandediagram illustreras baraomsorgsutbyggnaden för förskolebara - dåprincipbeslutet om förskola för alla bara togs av - . Avdiagrammet framgår att utbyggnaden på ca 107 000 nya platser huvudsakligenbestår av platser i daghem. Antalet bara i familjedaghem har, efter en litenuppgång i början av perioden, minskat. Uppgången i antaletplatser i altemativa daghem är påfallande och utgörs till största delen avföräldrakooperativ. -5 -10 Förändring mellan olika år av antal bam i olikadaghemstyper 1985-86 86-87 87-88 Not Prcl. Följande sammanställning visarutvecklingen av det totala antalet bara i daghem, familjedaghem, fritidshem ochdeltidsgrapp . Är Antal barn Bil. (31dec.) daghem familjedaghem fritids- sammanlagt antal barn 0-6år hem antalbarn idelt.gr Enligt gällandestatsbidragssystem utgår statsbidrag per varje femtontal bam som är inskrivna idaghem, fritidshem eller deltidsgrapp. Bidrag utgår också för öppen förskola.Statsbidrag till familjedaghem utgår per inskrivet bara. I statsbidraget tilldaghem och fritidshem har inräknats dels ett belopp för insatser för bara medbehov av särskilt stöd, dels ett belopp för fortbildningsinsatser för personaleninom baraomsorgen. Statsbidraglämnas fill kommuneraa även för alteraativa daghem och fritidshem under vissaföratsättningar. För att geutrymme för fler altemativ och underlätta utbyggnaden av baraomsorgen harrätten till statsbidrag utvidgats. Enligt vad har godkänt (prop. 1991/92:65, SoU 12, rskr. 85) skall från den statsbidrag lämnasi ökad omfattning för privata daghem och fritidshem. Statsbidragettill baraomsorgen finansieras över statsbudgeten som tillförs en särskildsocialavgift från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiften uppgår till 2,2 %av avgiftsunderlaget. FNs konvention om baraetsrättigheter, som antogs , har efter godkännanderatificerats av . Konventionen trädde för svensktvidkommande i kraft den harkonventionen ratificerats av ca 100 stater. var ett av de första länderaa som ratificerade FNs barnkon vention. Ett betydande arbete har sedan lagts ner för att sprida känne dom om konventionen i . Särskilda ansträngningar har därvid gjorts för att nå ut till bara och ungdomar. Regeringen harunder en treårsperiod ställt 30 milj.kr. ur allmänna arvsfonden tillfrivilligorganisationeraas förfogande för att informera om konventionen.Intresset för uppgiften har varit stort bland organisationeraa. Det praktiskaarbetet har gjorts av ett stort antal organisationer med en betydande bredd iidéeraa. För att kontrollera efterlevnadenav konventionen har FN tillsatt en Prop.1991/92:100 Generalsekreteraren i Svenska , Bil. , har valts tillledamot av kommittén. En särskildarbetsgrapp har tillsatts för att följa tillämpningen och genomförandet iSverige av konventionen. Den skall senast den 1 september1992 rapportera till FN om hur efterlever konventionen. FN harproklamerat 1994 som FNs familjeår. Jag har för avsikt att under år 1992tillsätta en ledningsgrapp för de svenska insatsema under familjeåret. I anslutningtill öppnandet av FNs generalförsamlings höstsession 1990 hölls på bl.a.svenskt initiativ ett toppmöte om baraens villkor. I toppmötet deltog flerstats- och regeringschefer än som någonsin fidigare varit samlade.Baratoppmötet antog en deklaration och en handlingsplan för baras överlevnadoch utveckling . En arbetsgrapphar tillsatts inom för att utarbeta en nationellhandlingsplan, vilken kommer att redovisas till FN . Insatser inom barnomsorgen i detmångkulturella samhället Det är angeläget att så tidigt sommöjligt motverka de tendenser till etniska konflikter och motsättningar som nufinns i samhället. Baraomsorgen skall aktivt bidra till att barnen fårinsikter om betydelsen av solidaritet mellan människor. En föratsättning fördetta är att baraen får hjälp att utveckla förmågan till inlevelse i andramänniskors situation. Hur man inom baraomsorgen bemöter bara som i olika avseendenär annorlunda är ett mått på solidaritet i praktiken. Bamomsorgspersonal somarbetar med invandrar- och flyktingbara måste få erforderliga kunskaper ochadekvat stöd och handledning i detta arbete. Invandrar- ochflyktingbarn finns i nästan varje förskola. av baraen iförskolan har ett annat hemspråk än svenska. Det är således en naturlig uppgiftför baraomsorgen att arbeta med bara från olika kulturer. I invandrartätaområden och i områden med lång erfarenhet av invandrare har personalen oftagoda kunskaper till stöd för sittarbete. På andra håll finns sannolikt behov av ökade kunskaper. I mångaorganisationer som t.ex. Rädda Baraen, , Röda korset,adopfionsorganisationer och invandrarorganisationer finns kunskap och intresseför dessa frågor. Dessa organisationer skulle kunna utgöra en resurs för stödtill och handledning av personal inom baraomsorgen. Regeringenbeslutade att från allmänna arvsfonden anvisa 5 milj.kr.per år för att ge bl.a. frivilligorganisationeraamöjlighet att sprida kunskap om invandrar- och flyktingbaraens situation iSverige. Skolbarnsomsorg Prop.1991/92:100 6 Inomutbildningsdepartementet och i samverkan med tillsattes en kommittéför att följa, stimulera och påskynda en utveckling i riktning mot enorganisatoriskt och pedagogiskt samlad verksamhet för skola och skolbarnsomsorg. överiämnades ijuni 1991 (SOU1991:54). I direktivenframhölls att kommitténs arbete skulle ha som mål att från en helhetssyn påverksamheten i skolan och skolbarnsomsorgen stimulera utvecklingen i riktningmot en god heldagsomsorg av hög kvalitet i en ekonomiskt rationellorganisation. Kommittén harföljt det pågående utvecklingsarbetet i kommunema samt initierat en rad utvecklingsprojekt som kan tjäna som förebilderför kommunema. Kommittén har också utrett behovet av ändringar i deregler som gäller för skolan och skolbarasomsorgen för att skapa föratsättningarför en utveckling och samverkan. Även frågan om utbildning av personal harbehandlats. Åtta exempel iskolbarasomsorgskommitténs betänkande visar vilka ekonomiska effekter olikaformer av samarbete får avseende lokal- och personalanvändning. Analyseninnehåller vissa osäkerheter men visar dock att de samlade kostnadema för enelev som går i skola och skol-barasomsorg var lägre i de integrerade lösningamajämfört med de traditionella, dvs. skola och fritidshem separerade. Debesparingar som redovisas berör i första hand personalkostnader. Utredningen om baraombudsman har ibetänkandet (SOU 1991:70) Ombudsman för bara och ungdom föreslagit inrättandetav en ombudsman som enligt en särskild lag skall ta tillvara och främja barasoch ungdomars rättigheter, behov och intressen i samhället. Jag avser attefter ytterligare beredning, som också skall innefatta frågan ombaramiljörådets framtida uppgifter, föreslå regeringen att återkomma tillriksdagen i denna fråga. Översyn av lagstiftningen ominternationell adoptionshjälp Den nu gällande lagsfiftningen omintemationell adoptionshjälp trädde i kraft . förintemationella adoptionsfrågor () har i en skrivelse hemställt om en översynav lagstiftningen. framhåller att lagstiftningen nu varit i kraft så längeatt det är naturligt med en översyn som bl.a. bör omfatta regleraa för s.k.privata adoptioner, NIAs ställning och utformningen av statsbidraget tilladoptions-organisationeraa. En översynav adoptionslagstiftningen har genomförts av förmynder-skapsutrednmgen (Ju 1984:07). I slutbetänkandet (SOU 1989:100) Adoptionsfrågorhar utredningen lagt fram förslag om vissa ändringar i reg- lema om adoption. Betänkandet harremissbehandlats och förslagen Prop.1991/92:100 Vilken utformning adoptionsregleraa Bil. skall få är emellertid ocksåberoende av ett arbete på en intemationell överenskommelse om adoptionsreglersom pågår inom ramen för konferensen omintemationell privaträtt i . kan beräknas bli avslutat under år1993. Vid sidanhärav kan det finnas skäl att göra en viss utvärdering av verksamheten inomNIA. Jag kommer att ta initiativ till att detta sker. Bidrag tiU barnomsorg' 12 212 991 000 13 690 000 000 Tidigarebenämnt bidrag till barnomsorg Statsbidrag förbamomsorg lämnas enligt förordningen (1987:860) om statsbidrag till kommunemaför bamomsorg (ändrad senast 1991:1973) för inskrivna bam i följandeomsorgsformer och med följande belopp. För varje femtontal inskrivna bam - varav för bammed behov av särskilt stöd - varav förfortbildning av anställda i: * deltidsförskola/öppenförskola för varje nattöppen avdelning Däratöver för varje avdelning med förlängt För varje femtontal inskrivna bara 210000 - varav för öppenfritidsverksamhet 25000 - varav för baramed behov av särskilt stöd 20000 - varav förfortbildning av anställda i fritidshem/öppet fritidshem 10 000 För varje femtontal inskrivna bam 50000 1991/92:100 Bil. För varje enhet som hålls öppenminst tre För bam inskrivna minst 7 tim./dag För bam inskrivna mindre än 7tim./dag 18 000 8 000 Statsbidragen till alteraativadaghem och fritidshem beräknas enligt sainma regler som för kommunalt drivenverksamhet. De delar som avser insatser för bara med behov av särskilt stödresp. fortbildning förmedlas av kommunen till den som driver bamomsorgen endasti den mån denne har kostnader för den verksamhet som avses. Statsbidragenbeviljas och betalas ut av . Förskott lämnas avstatsbidraget för året före bidragsåret. Förskottet betalas ut med enfjärdedel i vardera april, under bidragsåret samt i januariåret efter bidragsåret. Slutavräkning sker i april året efter bidragsåret. beräknarmedelsbehovet utifrån styrelsens statistik över utbetalda statsbidrag, kommuneraasbaraomsorgsplaner och SCB:s bara-omsorgsundersökningar. Socialstyrelsenföreslår att bidragen för fortbildningsinsatser höjs från 2,5 milj.kr. och att medlen för utvecklings- och förayelsearbete höjs från 14,5milj.kr. till 20 milj.kr. Socialstyrelsenberäknar det totala medelsbehovet för statsbidragen till baraomsorgen /93 till 13 . Utbyggnaden av baraomsorgen fortgår.Avsikten är att alla förskolebara från ett och skall fådelta i någon form av förskoleverksamhet. Deltagandet irmebär att platserbjuds i daghem, familjedaghem, deltidsgrapp eller att bara erbjuds att deltai öppen förskoleverksamhet beroende på föräidraraas förvärvsarbete ellerstudier och baraens behov. I propositionen1986/87:117 om nytt statsbidragssystem för baraomsorgen angav föredragande statsrådet att med kommunalt familjedaghem avsesatt en dagbaravårdare är anställd av kommunen för att i sitt eget hem vårdaandra föräldrars bara under . Frågan har emellertid inte reglerats i statsbidragsförordningen utan endasti tillämpningsföreskrifter. I många fall kan emellertidfamiljedaghemsverksamheten bedrivas på Prop.1991/92:100 ett bättre och rationellare sättom dagbaravårdaren eller flera dagbara- Bil.6 vårdare tillsammans förhyr ensärskild lokal för sin verksamhet. Jag anser därför att statsbidrag tillfamiljedaghem skall kunna lämnas även i de fall en eller flera dagbaravårdaregemensamt bedriver familjedaghemsverksamhet i lokaler utanför det egna hemmet.Detta bör gälla fr.o.m. . Jag föratsätter att socialstyrelsenkan vidta den ändring som behövs i sina föreskrifter om statsbidrag till kommunemaför baraomsorg (SOSFS 1991:3) Jag har underanslaget beräknat oförändrat 2,5 milj.kr. Jag har vidare beräknat oförändrat 14,5 inilj.kr. förutvecklings- och förayelsearbete inom baraomsorgen. Medel för en nybamomsorgsundersökning liksom för utvecklings- och utvärderingsmedelsom disponerar har beräknats under anslaget A 3.Uppföljning, utvärdering m.m. Det totala anslagsbehovet beräknarjag till 13 690 milj.kr. har föreslagit att detta anslag skall inordnas i ett nytt generelltstatsbidragssystem (SOU 1991:98). Kommitténs förslag remissbehandlas förnärvarande. En proposition i frågan avses lämnas till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBidrag till bamomsorg för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till invandrar- och flyktingbam i förskolan 1990/91 Utgift' 54 725 923 1991/92 Anslag 40 000 000 1992/93 Förslag 40 000 000 AnslagetBidrag till hemspråksträning för barn i förskolan. Statsbidrag för invandrar- ochflyktingbam lämnas enligt förordningen (1991:708) om statsbidrag tillinvandrar- och flyktingbam i förskolan. Denna förordning trädde i kraft den 1juli 1991. Genom förordningen upphävdesförordningen (1977:628) om statsbidrag till hemspråksträning i förskolan. Medlen äravsedda för en fri resursanvändning anpassad till olika behov, t.ex.hemspråksträning, tvåspråkig personalförstärkning, föräldrautbildning,kunskaps- och metodutveckling. Medlen fördelas av efter ansökanfrån kommuneraa och beräknas på grandval av antalet inskrivna invandrar-och flyktingbara i baraomsorgen i resp. kommun. Jag beräknaranslagsbehovet för nästa budgetår tilloförändrat 40 milj.kr. harföreslagit att detta anslag skall Prop.1991/92:100 inordnas i ett nytt generelltstatsbidragssystem (SOU 1991:98). tens förslag remissbehandlas förnärvarande. En proposition i frågan avses lämnas till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att fillBidrag till invandrar- och flyktingbam i förskolan för /93anvisa ett anslag på . ären central förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörande barasmiljö och baras säkerhet. Instraktion för baramiljörådet framgår av särskildförordning (1988:1127). Baramiljörådetleds av en styrelse bestående av ordförande och tio övriga ledamöter. Istyrelsen, som utses av regeringen, ingår ledamöter med anknytning bl.a. tillsocialstyrelsen, , , trafiksäkerhetsverket ochkommunförbundet. Bammiljörådetsverksamhet omfattar olika samordningsprojekt inom barasäkerhets- ochbaramiljöområdet. Vidare arbetar rådet med särskild information inom dessaområden genom skrifter, konferenser, utställningar, seminarier m.m. För att på ett tillfredsställandesätt kunna svara mot de krav som ställs på rådet anser rådet att desslöneanslag bör förstärkas. Rådet behöver medverka i interaationellaöverläggningar och föra ut information och kunskap om baras lek och utveckling,inte minst i samband med förhandlingar om standards för leksaker, lekredskapoch baraomsorgspro-dukter. föreslår i sin anslagsframställningbl.a. 1.Att rådet slipper genomföraen minskning enligt huvudförslaget. Att genom produktivitets- ocheffektivitetsförbättringar göra besparingar i denna storleksordning är intemöjligt utan att verksamheten avsevärt påverkas negativt. 2.Medel begärs för en ny tjänstsom vaktmästare/assistent (-. ),för förstärkning av informationsanslag (-1- .) och för effektivisering av verksamheten genom fortsattdatorisering (-1- .) och för kompetensutvecklingsåtgärder (+70 000 kr. Beräknad ändring 1992/93 Föredraganden (därav lönekostnader) Lokalkostnader (2 614 000) 1991/92:100 Bil. För /93 delar jag ihuvudsak bammiljörådets bedömning av effekteraa av en resursfördelning enligthuvudförslaget. Jag föreslår att rådetundantas från det för statsförvaltningen generella produktivitetskravetpå . Jag föreslår också att rådet får förstärkning av informationsanslagetmed . Medbeaktande av den höjning av lönekostnadspålägget som sker den 1 juli 1992beräknar jag anslaget fill . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillBarnmiljörådet för /93 anvisa ett förslagsanslag på 5 199 000kr. Statens nämndför intemationella adoptionsfrågor () är en central förvaltningsmyndighetmed ansvar för information, tillsyn och kontroll i frågor rörandeintemationella adoptioner. Instraktion för framgår av särskild förordning(1988:1128). Socialnämnderaa skallenligt socialtjänstlagen (1980:620) inhämta ett yttrande från om detavsedda förmedlingssättet är tillförlitligt när det är fråga om adoption av ettutländskt bara utan medverkan av en auktoriserad organisation. Nämnden ansvararvidare för frågor enligt förordningen (1976:834) om prövning av utländsktbeslut om adoption (ändrad 1981:674) samt frågor om auktorisation avorganisationer enligt lagen (1979:552) om interaationell adoptionshjälp (ändrad1981:580 och 1984:1093). Efter ansökan ochsärskild prövning kan ge auktorisation till ideella organisationer som avser att arbeta med interaationelladoptionshjälp. beslutar också om fördelningen av statsbidrag till sådanaorganisationer samt fastställer årligengenomsnittskostnader att ligga till grand för beräkning av bidrag vid adopfionav utländska bara. Nämnden består av elva ledamöter, som förordnas avregeringen. 1991/92:100 Bil. föreslår i sinanslagsframställning som utgångspunkt för verksamheten en budgetram förperioden /93-1994/95 med . Vidare föreslår nämnden attbudgetramen räknas upp till ett belopp motsvarande oförändrat anslag . Däratöver föreslår nämnden att anvisas för att följa deninteraationella utvecklingen på området, för informationsverksamhet,samt ytterligare 1 milj.kr till bidrag till auktoriseradeadoptionsorganisafioner. Verksamhetens huvudsakliga inriktning att underlättaadoptioner i av utländska bara skall fortsätta . börge ökad tyngd åt arbetet med att följa den interaationella utvecklingen påområdet och därvid samla information i frågor som rör adoption av utländska bam.Nämndens informationsverksamhet bör ökas. Resurser m.m.: Ramanslag 1992/93 Planermgsramenför perioden /93-1994/95 beräknas till . /87-1990/91har som tillägg till sina tidigare uppgifter fått två arbetsuppgifter - attfölja utvecklingen av kostnaderaa för adoption av utländska bam samt attfastställa genomsnittskostnader att ligga till grand för beräkning av bidragvid adoption av utländska bam. Vidare har uppgiften att prövaförmedlingssättets tillförlitlighet vid adoption utan medverkan av auktoriseradorganisation. I huvudsak anserjag att det resultat som redovisar för sin verksamhet ärtillfredsställande. Resultaten visar god produktivitet. samhetens effektivitet framgårdock inte av den fördjupade anslagsfram- Prop.1991/92:100 Det saknas en uppföljningoch utvärdering av de effekter som Bil.6 NIAs verksamhet medför. Det ärdock inte utan problem att göra en direktkoppling mellan de redovisade resultaten och målet med verksamheten fören bedömning av måluppfyllelsen. Det är svårt att i kvantitativa ochkvalitafiva termer mäta effektema av den typ av verksamhet som bedriver. Nämndenredovisar ett antal mått på resultat som verksamheten uppnått under perioden86/87-90/91. Det framgår att ärendemängden nära nog fördubblats underfemårsperioden. Vidare framgår det att NIAs förvaltningskostnader i fastapriser är lägre /91 än 1986/87 trots att nya arbetsuppgiftertillkommit och trots en ökning av antalet ärenden. En stor del av ökningen avantalet ärenden rör förmedlingssättets tillförlitlighet vid privataadoptioner. Förvaltningskostnad,ärendeniängd och produktivitet /87-1990/91 i fasta priser (tkr) Ärendemängd (tot) Produktivitet mätt i antal ärenden Index 86/87=100 Kostnadernahar räknats till prisläge enligt prisindex för statlig konsumtion. Under perioden1986/87-1990/91 har nämnden fått behålla oförändrat anslag. För att klara ålagdauppgifter har omfördelat sina resurser. Viss verksamhet har fått skärasned. Detta gäller bl.a. uppgiften att följa den interaationella utvecklingen på adoptionsområdet och därvid samla informationi frågor som rör adopfion av utländska bam. Förvaltningskostnaderaa, i fastpris, för denna del av verksamheten har minskat under femårsperioden.Kostnaderaa för budgetåren 1986/87 och 1990/91 var 603 tkr. resp. 355 tkr.