prop · GF0360 · 1991-12-31 00:00:00 — Deförslagna åtgärderaa skulle alltså inte innebära någon långsiktigt hållbarlösning. Vidare skulle sådana åtgärder leda till att en betydande permanentskattekredit tillskapades för redan etablerade bolag. Det skulle kurma försvåranyetablering t.ex. i form av dotterbolag till utländska bolag. Mycketarbete har lagts ned såväl inom som av företrädare förförsäkringsbranschen för att inom ramen för den nya företagsbeskattningen lösafrågan. Något förslag som uppfyller rimliga krav på rättvisa och långsiktighetföreligger dock inte . Frågan bör därför övervägas ytterligare. Iavvaktan på delte arbete föreslår jag att en temporär lösning görs årstexering. Med förebild i förslag från branschen och dåvarandeförsäkringsinspektionen bör säkerhetsreserv räknas som skuld vid beräkning avsurvunderlaget endast till den del reserven överstiger avsäkerhetsreserven i bokslutet till ledning texering. Mittförslag innebär att någon avskattning av obeskattede reserver inle bör uppkommavid texering. Förslagetkan beräknas ge ett budgelbortfall motsvarande ränteförlust på uteblivenavskattning av värderegleringsreservema på knappt 50 milj.kr. Teknisktgörs ingreppet som en ny punkt i övergångsbestämmelseraa lill lagen omskatteutj ämningsreserv. görs en rättelse av en redaktionellfelaktighet i 2 § 6 mom. 7 Upprättade lagförslag Prop. 1enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslaglill 1. lag om ändring i kommunalskaltelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, 3. lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter, 4. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 5. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskall, 6. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, 7. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 8. lag om ändring i lagen (1991:1040) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försiikring, 9. lag om ändring i lagen (1991:588) om ändring ilagen (1959:551) om beräkning av pensionsgmndande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, 10. lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter, 11. lag omändring i lagen (1991:1050) omändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, 12. lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift, 13. lag omändring i lagen (1988:847) om skattelättnaderför allemanssparande och ungdomsbosparande, 14. lag om ändring i lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv, 15. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster, 16. lag om ändring i lagen (1990:661) omavkastningsskatt på pensionsmedel, 17. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskildlöneskatt på pensionskostnader, 18. lag om upphävande av lagen (1946:324) omskogsvårdsavgift, 19. lag om upphävande av lagen (1947:577) om statligfönnögenhets-skatl, 20. lag om upphävande av lagen (1970:172) ombegränsning av skatt i vissa fall, 21. lag om upphävande av lagen (1982:423) om allmänlöneavgift, 22. lag om upphävande av lagen (1990:1454) om höjningav den allmäima löneavgiften intill utgången av , 23. lag om upphävande av lagen (1991:703) om sänkningav den allmänna löneavgiften intill utgången av . Förslagenunder punkteraa 7-11 har upprättats i samråd med statsrådet . Förslagetunder punkt 18 har upprättats i samråd med chefen för . Förslagetunder punkt 12 har upprättats i samråd med chefen för nänngsdeparteinentet. Lagrådetsyttrande har i vissa delar inhämtats beträffande förslagen under punkterna 1-4. Övriga lagförslag är av sådan beskaffenhet atl Prop. 1991/92:60 lagrådelsyttrande skulle sakna betydelse. 8.1 Kommunalskattelagen (1928:370) Enligt/öri/flstycket 29 ledet och punkt 3 av anvisningama skall statligt räntebidrag förbostadsändamål samt eftergivet belopp av ränta och amortering avseende lånenligt det gamla bostadsfmansieringssystemel inte betraktas som skattepliktigintäkt. Dessa regler upphävs . Räntebidragen görs i stället skattepliktiga.Uttryckliga bestämmelser införs i punkt 17 anvisningama till 22 § KL samt i 2 §7 mom. och 3 § 1 mom. Andrastycket 24 ledet slopas som en följd av ändringaraa i 19 §. Hela räntekostnadenblir därmed avdragsgill inklusive den delen som betalas med hjälp avräntebidrag. I övrigt görs redaktionella rättelser i 5 och 18 ledet. Avden nya anvisningspunkten framgår att statligt räntebidrag för bostadsändamålskall räknas som skattepliktig intäkt. Någon närmare defmition ellerspecificering av vad som avses med statligt räntebidrag har inte ansettsnödvändig. Räntebidrag för sådana bostadsändamål som anges i den upphävda punkten3 av anvisningaraa till 19 § hör hit. Räntebidrag för bostadsändamål kan utgåför ny-, om- och tillbyggnad, ävensom för reparation och underhåll eller annanförbättring av bostadsfastigheter och bostadslägenheter. Avsikten är attuttrycket bostadsändamål skall bestämmas i förste hand med ledning avbostods-låneförfattningaraa. Bidragen kan avse räntekostnader för förvärv,gatukoslnadsersättrung eller energibesparande åtgärder samt tomträttsavgäld.Även vissa s.k. bostadskomplement som tvättstuga, mindre gemen-samhetsutrymmenetc. räknas som bostadsändamål. Anvisningspunkteninnehåller bl.a. bestämmelser om rättelser vid ett senare års taxering än dendå räntebidraget beskattades. Tidigare års taxeringar ändras inte. Återbetalasett räntebidrag, som tidigare redovisats enligt punkt 17 av anvisningaraa till 22 §,får avdrag göras som för ränta det år räntebidra- Prop. 1991/92:60 getåterbetalas. Detto framgår av första stycket. Återbetolningen av bidragethar i regel föregåtts av ett återkrav därför atl villkoren för bidragetåsidosatts. Andrastycket innehöll tidigare regler som begränsade avdragsrätten för kostnader förreparationer och underhåll som finansierats med hjälp av lån och bidrag.Hänvisning gjordes till vissa angivna författningar, av vilka flera numeraupphävts och ersatts av andra. Med bidrag avsågs då såväl räntebidrag som olikaformer av investeringsbidrag. Den ändringen görs nu atl hänvisningen tillförfettningaraa slopas. Avdragsbegränsningen skall i stället gälla generelltför reparations- och underhållskostnader som finansierats med hjälp avstatligt räntebidrag för bostadsändamål. För investeringsbidragen gällerregleraa om näringsbidrag i punkt 9 av anvisningaraa till 22 §. Tredjeoch fiärde styckena ansluter till andra stycket och innehåller regler omrättelse vid senare års taxering för det fell ett beslut om ändratbidragsunderlag innebär att avdrag för reparations- och underhållskostnadertidigare medgivits med ett för lågt resp. för högt belopp. Förstastycket ändras till följd av att skogsvårdsavgiften avskaffes. I andra stycketgörs en redaktionell rättelse. Ändringenär av redaktionell karaktär. till46 § punkt 6 Ändringen är av redaktionell karaktär. Övergångsbestämmelsernatill lagen (1990:650) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Ändringaraainnebär att någon räntefördelning inte skall göras vid 1992 och 1993 årstaxeringar. Bestämmelsen gäller såväl fysiska personer, dödsbon, dödsbon somtaxeras som handelsbolag och delägare i handelsbolag. Skall den skattskyldigepå grand av förlängt räkenskapsår inte toxeras för inkomst från företoget vid1993 års toxering skall räntefördelning inte heller ske vid toxering. Lagmmmethandlar om beräkning av övergångspost för delägare i handelsbolag. Enligt/örrastycket skall övergångsposten beräknas först vid toxering, eller, omdelägaren på grand av förlängt räken- skapsårinte skall taxeras för inkomst från handelsbolaget det året, vid Prop.1991/92:60 taxering. Sistemeningen i andra stycket har slopats eftersom punkten 12 i dess nya lydelseanger att räntefördelning inte skall ske vid texering eller vid dentexering då övergångsposten beräknas. Denya reglema träder i kraft och tillämpas förste gången vid1993 års texering såvida inte annat anges i punktema 1-3. i punkt 4 första stycket av anvisningama lill 23 § skall alltjämttilläinpas om bidraget uppburils före ikraftträdandet. Äldre föreskrifter ianvisningspunkten andra Qärde styckena skall alltjämt tillämpas om detursprungliga beslutet fettals före ikraftträdandet. i punkt 23 av anvisningaraa till 23 § tillämpas alltjämt i frågaom skogsvårdsavgift som belöper på tid före . Denya bestämmelseraa om uppskjuten räntefördelning tillämpas redan vid 1992 årstaxering. 8.2 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 1 tiondestycket rättas en felaktig lydelse. Ilagmmmet regleras schablonbeskattning av bl.a. bostadsrättsföreningar och deallmäimyttiga bostadsföretagen (defmitioner i första resp. fjärde styckena).Regler för beräkning av intäkten och vilka avdrag som får göras finns i andraresp. Ändringeni andra stycket innebär att bostadsrättsföreningar och allmännyttigabostadsföretag skall beskattas också för statligt räntebidrag förbostedsändamål som uppburits under beskattningsåret. Genomslopandet av avdragsbegränsningen i 20 § KL får även de schablonbeskattedesubjekten rätt till avdrag för hela räntekostnaden, inkl. den del som täcks avräntebidrag. I tredje stycket görs nu det tillägget att avdrag medges även föråterbetalning av statligt räntebidrag för bostadsändamål. 3§ 7 mom. Prop. Erhålletstatligt räntebidrag för bostadsändamål skall tas upp som skattepliktig intäkt.Ändringen i första stycket innebär alt om bidraget inle utgör skattepliktigintäkt av närings\'erksamhel skall del tas upp som intäkt av kapital. Vad somavses med statligt räntebidrag utvecklas nännare i specialmotiveringen tillpunkl 17 av anvisningama lill 22 § KL. Bestämmelsemaom avdragsbegränsning för utgiftsräntor i andra och tredje sryckena harupphävts. Avändringen i första stycket framgår all vid återbetalning av statligträntebidrag för bostadsändamål får avdrag göras såsom för ränteutgifter. Densärskilda bestämmelsen i andra stycket om förhöjt ränteavdragstak för enskildanäringsidkare som vid räntefördelning endast har fått ta upp värdet avfestighet o.d. till har slopats. 1fiärde stycket finns bestämmelser om den särskilda uppräkning som ökar detkapitalbeskattade utrymmet för aktier och andelar som har anskaffats före år 1990.Ändringen innebär all det kapitalbeskattade utrymmet för sådana aktieralternativt får beräknas med utgångspunkt i aktiemas värde vid utgången av år1990. Av lagtekniska skäl har den nuvarande bestämmelsen om uppräkning avaktiemas värde jämte den nya bestänunelsen flyttals till slutet av fjärdestycket. Vidtillämpning av den alternativa beräkningsregeln skall aktierna enligl jjärdesfycket 1 värderas enligt punkl 5 av anvisningarna lill 3 och 4 §§förmögenhelsskattelagen i dess lydelse vid taxering. Särskildabestämmelser finns för det fall all värdet på aktierna har reducerats. Avden tidigare nämnda punkten 5 första - fjärde styckena av anvisningama framgåralt aktier i svenska och utländska börsnoterade bolag i princip skall tas upptill av del noterade värdet och aktier på de inofficiellanoteringstistoma, dvs. OTC- resp. O-listan, till av del noterade värdet.De särskilda reglema om beskattrung av delägare i fåmansbolag kan i vissa fallbli tillämpliga av efler det atl bolaget upphört attvara fåmansföretag. Det gäller dock endast i fråga om aktier som ägdes närföretaget upphörde atl vara fåmansföretag eller som förvärvals med stöd avsådana aktier. I något enstaka fall kan del alltså bli fråga om all beräkna delkapitelbeskattede utrymmet för aktieraa i ett börsnoterat bolag. Av fiärdestycket 1 framgår att i sådant fall skall del enligl förmögenhetsskatteregleraaberäknade värdet på aktieraa räknas upp med 1,4. Aktier i (JTC-bolag räknas uppmed 3,5. Desärskilda fåmansföretegsregleraa kommer normalt alt tillämpas på Prop.1991/92:60 sådana aktier som inte omsätta marknadsmässigt, dvs. sådana aktiersom värderas enligt punkl 5 femte stycket av nämnda anvisning. Av hänvisningentill anvisningspunkten 2 femte stycket framgår att det då kan bli fråga om ensubstensvärdering av bolagets tillgångar. Har tillgångarna lagts ned i rörelseeller jordbmk skall substansvärdet sättes ned till om det inte är fråga omegendom som irmehas med fideikommissrätt då värdet skall sättes ned till 20 %.Det nedsatte värdet anses utgöra aktiemas förmögenhetsvärde. Tillgångar i formav aktier i börsnoterade bolag eller i (DTC-bolag värderas enligt de regler somgäller för sådana aktier. Andra tillgångar tes i regel upp till ett oreduceratsubstansvärde. Avfiärde stycket 1 sista meningen a - c framgår hur en eventuell reducering vidförmögenhetsvärderingen skall elimineras. Har substensvärdet på tillgångarsatts ned till skall värdet på aktieraa räknas upp med 3,5. Bestårverksamheten exempelvis endast av festighetsförvaltning har tillgångaraa vidden värdering som ligger till grand för beräkningen av aktiernas värde tegitsupp till ftilla värdet och någon uppräkning skall inte göras. Detkan förekomma att det i ett bolag finns olika slag av verksamheter för vilkavärdet på tillgångar skall beräknas på olika sätt, exempelvis så atl vissatillgångar skall sältas ned till medan andra skall värderas till 100 %.Bestämmelsema om uppräkning i a - c har utformats så att om någon del avunderlaget har salts ned avgör den lägste procentsatsen med vilken faktoruppräkning skall göras. Visserligen irmebär dette en överkompensation men avförenklingsskäl bör delte accepteras. Det innebär också att man kan utgå fråndet värde som skattemyndigheten i flertelet fall har åsätt aktiema även närunderlaget utgörs av tillgångar som värderas på olika sätt. Omdet kapitelbeskattede utrymmet beräknas med utgångspunkt frånförmögenhetsvärdet får den skaltskyldige inte samlidigl tillämpa denbestämmelse som innebär atl värdet på aktien får räknas upp med hänsyn till denallmänna prisutvecklingen. Det framgår a\ fiärde stycket 2 som i övrigt utgörsav den bestämmelse som fömt var placerad i början av stycket. Avändringen i tionde stycket framgår att den alternativa beräkningsregeln intefår tillämpas vid beräkning av det kapitalbeskattade utrymmet för andrafinansiella instmment än aktier och andelar. Ändringeni tredje stycket innebär att kapital skattesatsen för fysiska personer ochdödsbon sänks till . Av övergångsbestämmelseraa framgår emellertid attdette gäller först års taxering. Skattesatsenför värdepappersfonder och livfSrsäkringsföreteg sänks till . Den sänkteskattesatsen tillämpas för beskattningsår som påbörjas ellersenare. 5 mom. Prop. .Ändringarnaär av redaktionell karaktär. Denya bestämmelsema träder i kraft och tillämpas förste gångenvid taxering såvida inle annat anges i punktema 1 -5. Vidåterbetelning av stetligt räntebidrag som utbetelats före den I januari 1992gäller äldre bestämmelser i 3 § 4 mom. förste stycket. Dennya altemativa beräkningsregeln i 3 § 12 mom. avseende beskattning av delägarei fåmansföreteg får tillämpas förste gången vid texering. Vid1993 års texering gäller följande. Fysiska personer och dödsbon skall ta upp5/6 av reavinst på aktier och andra fmansiella instrument som avses i 27 § 1mom. som skattepliktig intäkt. På mots\arande sätt gäller att avdrag förreaförlust på sådana instmment beräknas på ett underlag av 5/6 av förlusten.Det är samma teknik som används i lagen (1988:847) om skattelättnader förallemanssparande och ungdomsbosparande. Genom bestämmelsen kommer skatte- ochavdragseffeklen att sänkas till för vinster och förluster på de nämndainstmmenten. Omdet är fråga om en förlust som inte är fullt kvittningsgill enligt 27 § 5 mom.förste stycket innebär dette alt (5/6 x ) av förlusten får drasav. Avdragets värde vid underskott i inkomstslaget kapitel bestäms enligt denallmänna regeln om att skattereduktion medges för underskott upp till100 . Vadnu sagts gäller även reavinster resp. reaförluster på andelar i handelsbolag. Vidtillämpning av bestämmelsema i 3 § 12 mom. gäller atl av den del av reavinstensom skall beskattas i inkomstslaget kapital skall 5/6 tas upp som skattepliktigintäkt. Bestämmelsentillämpas endast för som en övergångsregel för vissareavinster innan skattesatsen för hela inkomstslaget sänks till . Bestämmelsenom att kapi tal skattesatsen för fysiska personer och dödsbon skall sänkas till25 % tillämpas först års taxering. punkt 5 Prop. Densänkte skattesatsen för värdepappersfonder och livförsäkringsföretag gäller förbeskattningsår som påbörjas och . 8.3 Lagen(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Enbestämmelse har lagts till i andra punkten d som innebär att den som erhållerstatligt räntebidrag skall kunna avge förenklad självdeklaration. Boverketskall lämna kontrolluppgift om statligt räntebidrag som betelats ut lill fysiskperson. Därigenom kan skattskyldig som lämnar förenklad självdeklarationbeskattes för räntebidraget på gmndval av kontrolluppgifter och denskattskyldige behöver inte själv lämna kompletterande uppgifter. Bestämmelsenreglerar bl.a. kontrolluppgiftsskyldigheten för vad som utgör kvittningsgillränte enligt reglema för avdragsbegränsning för ränteutgifter. Eftersomavdragsbegränsningen slopas upphävs också den till dessa regler knutnauppgiftsskyldigheten. Vid texering skall dockränteavdragsbegränsningen tillämpas. I övergångsbestammelsen regleras denkontrolluppgiftsskyldighet som då skall gälla. För att inte onödigtvis helastedem som är uppgiflsskyldiga vid den enda texering vid vilken uppgiflsskyldighetenkommer att gälla har skyldigheten att lärmia kontrolluppgift inskränkts lillatt endast avse ränte på banktillgodohavanden och liknande fordringar. 8.4 Uppbördslagen(1953:272) första stycket finns regeln om skaltereduktion för underskott i inkomstslagetkapitel. Den nya lydelsen innebär att skattereduktion medges fullt ul, dvs. med25 %, för underskoll . Om underskottet är större än 100 000kr. begränsas skattereduktionen för det överskjutande underskotlsbeloppel till18 %. Ändringeni tredje stycket är en följd av sänkningen av kapitalskattesat-seu. Denya bestämmelsema följer av sänkningen av kapitalskattesalsen till 25 %.Eftersom skattesatsen skall sänkas först års taxering fmnsi punkterna 1 och 2 övergångsbestämmelser för skattereduktion vid Prop.1991/92:60 taxering och 1992. Lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Avbestämmelsen framgår följande. Ingår fest egendom i en förvärvskälla inominkomstslaget näringsverksamhet skall värderingen vid arvs- ochgåvobeskattningen under vissa fömtsättningar ske enligt reglema i SFL. SFL äremellertid avsedd att upphöra att gälla i och med utgången av 1991. Hänvisningenkan alltså inte finnas kvar i dess nuvarande skick. 1första stycket har därför ett tillägg gjorts av innebörd att det ärvärderingsreglema i SFL såsom dessa lydde intill utgången av som vidarvs- och gåvobeskattningen blir tillämpliga vid värdering av nu aktuellegendom. 23 %B och F Detillägg som skett i de två bestämmelseraas ywfe resp. tredje stycke har sammaorsak och innebörd som motsvarande justering i 22 § 3 mom. Ändringaraai skatteskaloraa omfetter skattesatseraa, antelet skikt och skiktgränseraa. Beträffandedet tillägg som skett i andra stycket hänvisas till vad som ovan anförtsbeträffande motsvarande åtgärd i 22 § 3 mom. 8.6 Lagen(1958:295) om sjömansskatt Ändringenär en följd av att skogsvårdsavgiften avskaffes. 8.7 Lagen(1962:381) om allmän försäkring Värdetav vad en försäkrad tillgodoförs till följd av att en arbetsgivare lämnarbidrag till en vinstandelsstiftelse skall enligt ändringen i 11 kap. 2 § (sespecialmotiveringen till nämnda paragraf) inte längre utgöra pensionsgmndandeinkomst. Upplysningen angående sättet för beräkning av inkomst av anställningvad gäller värdet av vinstandel tes genom ändringen i förevarande paragrafdärför bort. 8.8 Lagen (1991:1040)om ändring i lagen (1962:381) om allmän Prop. 1991/92:60 försäkring Genomändringen upphävs punkten o. Det innebär att värdet av vinstandelsmedel intelängre skall utgöra pensionsgmndande inkomst. sker i punkten k enanpassning till de nya reglema i bl.a. skollagen, se avsnitt 6.4. $.9Lagen (1991:588) om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundandeinkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring Tredjestycket, som avser bestämmande av inkomst av anstälhiing med ledning av uppgiftom tillgodofört värde av vinstandel, upphävs som en följd av ändringen i 11kap. 2 § AFL. 8.10 Lagen(1981:691) om socialavgifter ;kap 1 § Hänvisningentill den allmänna löneavgiften tes bort. Lagentillämpas fortfarande i fråga om allmän löneavgift som hänför sig till tidenföre . 8.11 Lagen(1991:1050) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Medanledning av att bidrag lill vinstendelsstiftelser inte längre skall utgöraunderlag för socialavgifler upphävs andra stycket 1. Andra och tredje styckenajämkas i redaktionellt hänseende. 8.12 Lagen(1990:912) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift Somen följd av alt den allmänna löneavgiften avskaffes ändras mbriken lill lagen. Somen följd av att den allmänna löneavgiften avskaffas tes hänvisningen lill lagen(1982:423) om allmän löneavgift bort. Arbetsgivaresom driver verksamhet i samhälle i Kimna kommun har i vissa fallrätt till befrielse från arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. Eftersomlöneavgiften avskaffes tes hänvisningen till löneavgiften bort i paragrafen. 5§Jämför 7 §. Denallmänna löneavgiften avskaffas vid utgången av . Äldre föreskriftertillämpas i fråga om allmän löneavgift som avser tid före utgången av . 8.13 Lagen(1988:847) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande '\llemanssparande och bonusränta på ungdom.sbosparande beskattas enliglnuvarande regler med en skattesals på . Tekniskt sker delta genom att tvåtredjedelar av räntan beskattas med den 30-procenliga skattesatsen iinkomstslaget kapital. För alt uppnå motsvarande resultat när kapitalskattesatsensänks till skall fyra femtedelar av räntan tas upp till beskattning.Reavinster, utdelningar och reaförluster skall vara skattepliktiga resp.avdragsgilla till fyra femtedelar. Även här blir den effektiva skattesatsen . Ändringarnahar införts i första och andra sryckena. Den nya lydelsen skall tillämpasförsta gången vid taxering då kapitalskattesatsen sänks. Ändringenär av samma karaktär som i föregående paragraf. 8.14 Lagen(1990:654) om skatteutjämningsreserv Ifemte stycket anges bl.a. att särskild löneskall på vissa förvärvsinkomsterinte skall räknas som tillgång eller skuld vid beräkning av kapitalunderlagetför fysiska personer och dödsbon. Undantag görs vidare för bl.a, egenavgifterenligt lagen (1981:691) om socialavgifter och särskild löneskatt påpensionskostnader enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader. Bestämmelsenkan komma att leda till en inte avsedd olikformighet, nämligen i det fall enenskild näringsidkare har anställda för vilka han betalar arbetsgivaravgifterjämfört med en enskild näringsidkare som har anställda för vilka särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster skall betalas. Arbetsgivaravgifteraa kommer enligl gällande lydelse av paragrafen att behandlassom skuld och således reducera kapitalunder- Prop. laget medan den särskildalöneskatten på vissa förvärvsinkomster inle behandlas som skuld. Vidare kommer den särskilda löneskallen på pensionskostnader för enenskild näringsidkare att utgå både på avgift för egen pensionsförsäkring och på kostnad för pensionsutfästelse lill Genomall ta bort hänvisningen till lagen om särskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster kommer arbetsgivaravgiftema och den särskilda löneskatten påvissa förvärvsinkomster att behandlas lika. För att motsvarande skall gälla försärskild löneskatt på pensionskostnader, d.v.s. del skall bara vara särskildlöneskatt på den egna pensionsförsäkringspremien som inte skall beaktas vid beräkrungenav kapitalunderlaget, bör hänvisningen till lagen om särskild löneskatt påpensionskostnader avse endast 3 §.