prop · GF03170 · 1991-12-31 00:00:00 — En gmndprincip i äricke-diskriminering, som innebär att svenska medborgare eller företag i andraEES-länder inte får särbehandlas till följd av nationalitet. På motsvarandesätt får medborgare och företag från andra EES-länder inte särbehandlas i Sverigepå gmnd av nationalitet. Denna princip betyder bl. a. att svenska företag i deflesta avseenden blir likställda med företag i andra EES-länder i fråga omkonkurrensregler och andra viktiga rättsregler. Farhågor för en eventuellframtida diskriminering torde ha medverkat till svenska företags kraftigtökade direktinvesteringar i EG och . Det går inte att göra bestämda fömtsägelser om destmkturförändringar som kan medföra. Sannolikt kommer många företagatt försöka utnyttja de ökade stordriftsfördelar som den stora inre marknadeni högre grad kan väntas erbjuda. Detta kan ske genom företagssamgåenden ochkoncentration av produktionsanläggningar. Redan innan den inre marknaden ärförverkligad har mängden företagsköp och samgåenden över gränserna ökatkraftigt i . Som nämnts har svenska företag varit mycket aktiva i dennaprocess, som ett led i sina långsiktiga internationaliseringsstrategier. Dekan förmodas fortsatt delta i de stmkturförändringar som sker till följd avskapandet av en gemensam marknad inom EES-området. Den svenska regleringen av utländska förvärv avföretag inkl. bank aktiebolag, andra kreditinstitut och värdepappersbolag och fastigheter upphävdes i väsentliga delar vid utgången av (försäkringsaktiebo lagen har aldrig omfattats av företagsförvärvslagen). Syftet med liberalise- 38 ringen var att främjadirektinvesteringar från utlandet för att därigenom Prop. 1991/92: 170förbättra effektiviteten och öka tillväxten i näringslivet, bl.a. genom att Bilaga 1 öka konkurrensen i . Enligt har möjligheter attupprätthålla särskilda förvärvsrestriktioner gentemot andra länder än EG- ochEFTA-länderna. Med hänsyn till att ett väsentligt motiv för att upphävaföretagsförvärvslagen var att ge en signal om en önskan om ökade utländskainvesteringar i har regeringen ansett att det inte heller finns skälatt upprätthålla ett tillståndsförfarande för investeringar från länder utanförEG- och EFTA-kretsen. Inom området finansiella tjänster bank,försäkring, värdepappershandel har den internationella konkurrensen tidigarevarit begränsad. Genom en rad åtgärder har hindren successivt avvecklats. utveckling förstärks genom . På den inre marknadenskall t. ex. banktjänster och flertalet försäkringstjänster kunna säljas frittöver gränserna och etableringsfrihet råda. har utvecklingen nåttlängst på bankområdet, och i finns numera möjlighet för utländskabanker, andra kreditinstitut och värdepappersinstitut att etablera s.k.filialer. Förändringarna kan komma att innebära en större närvaro i avutländska banker och liknande, liksom större möjligheter för svenska företag påsamma område att bedriva verksamhet i andra EES-länder. Förändringarna på området finansiella tjänsterväntas enligt bl.a. kommissionens egna analyser ge betydande ekonomiskavinster. Detta sker genom att tillgången till en störrekapitalmarknad och ökad konkurrens leder till sänkta kostnader och priser.Företagens finansiering kan därigenom förbilligas. För att underlätta fri etablering inom föreslagit att reglerna om bundna aktier som vanligensyftar till att begränsa det utländska ägandet i aktiebolag skall avskaffas. Iövrigt kommer bolagsrätten att harmoniseras i enlighet med EG: s direktiv pådetta område. Därmed förbättras förutsättningarna för etablering av företag isamtliga EES-länder. Vidare övervägs inom ett avskaffandeav bosättningskravet för styrelseledamöter och andra befattningshavare ibolag. 6.5 Ett par viktiga samarbetsområden Forskning och utveckling Sverigesandel av världens forskning är liten. Av samlade FoU-utgifter utgör de svenska 1,. tillhör som utveck lat industriland de mer forskningsberoende länderna. Internationellt sam arbete är därför absolut nödvändigt för . deltar också i internationellt forskningssamarbete i olika organisatoriska former. Innehållet i och motiven för vårt internationella forskningsengagemang växlar. För grundforskningens del är den kvalitetshöjande aspekten domi nerande både vad gäller själva kunskapstillflödet och de ökade möjligheter 39 som ges till kritiskprövning och debatt. I många fall är därtill kontakter Prop. 1991/92: 170över gränserna nödvändiga för att en forskningsinsats över huvud taget Bilaga 1 skall kunna genomföras. För den tillämpade forskningen är resursbesparandemotiv mer framträdande. Svensk industri är i allt högre utsträckning beroendeav kunskap och teknik för förnyelse och konkurrensförmåga. Det gäller inte barade högteknologiska företagen. Internationell samverkan öppnar genvägar till enhögre kunskapsnivå och snabbare idéutveckling. Resurskrävande insatser kandelas mellan flera. Insikten om att konkurrenskraft är beroendeav gemensamma insatser för att utveckla ny kunskap och nya teknologier, samtinsikten om att en enhetlig marknad inte kan skapas utan en gemensamteknologisk bas, har resulterat i att EG blivit en alltviktigare aktör inom forskningssamarbetet i . är degemensamma FoU-insatserna i EG inordnade under fleråriga ramprogram. En tydlig industriellorientering kom till uttryck i EG: s andra ramprogram för FoU (1987-1991) medstora satsningar på informationsteknologi, telekommunikation,produktionsteknik, bioteknik och materialforskning. tog EG: s forskningsministrar beslut omdet tredje ramprogrammet för forskning och utveckling som skall gälla underperioden , med en budget på 5,7 miljarder ECU (ca . ).Detta program syftar i högre grad än de tidigare till att förstärka denvetenskapliga basen och öka den europeiska industrins internationellakonkurrenskraft. Områdena miljö, bioteknologi, agroindustri ochforskarrörlighet har fått stora resurstillskott även om tyngdpunkterna iabsoluta tal fortfarande ligger på informations-, kommunikations-, produktions-och materialteknologi samt energi. EG-programmen har resulterat i nya och varaktigainformationskanaler mellan företag och forskningsinstitutioner imedlemsländerna. De kunskaper om varandras kapacitet och kompetens somdeltagarna skaffar sig utgör en gmnd för en rationell stmkturomvandling avsåväl industri som forskningssystem inom EG:s medlemsländer. En sådanstmkturomvandling ligger i linje med strävandena att realisera en inre marknadår 1993. Det är av strategisk betydelse för svensk industri och forskning attkunna delta i denna process. innebär för FoU-området att Sverigeansluts till EG:s nyssnämnda ramprogram för forskning och teknisk utvecklingoch alla dess delprogram, utom de två som styrs av Euratomfördraget, dvs.fusionsenergiforskning och kärnkraftssäkerhet. I de senare deltar dock Sverigeredan i dag på programnivå genom separata avtal. Mot att erlägger enBNP-baserad andel av EG:s FoU-budget får svenska forskare samma rättigheter somforskare inom EG att föreslå projekt och få godkända projekt finansierade urEG:s FoU-budget. Svenska forskare får också samma rättigheter som deltagare iEG vad gäller spridning, utvärdering och utnyttjande av forskningsresultat. Vidare får deka i programmensstyrkommittéer och andra kommittéer som har effekter på programmens genomförande, liksom i EG:s rådgivande kommitté för vetenskaplig och teknisk forskning 40 (CREST).Svenska experter får inflytande i planering av nya program. 1991/92:170 Särskilt viktigt är givetvis medverkan i planeringen inför EG:s Ijärde Bilaga 1 ramprogram som inleds . EG:s FoU-politik påverkar svensk FoU-politik ochsvenska prioriteringar. En växande andel av den svenska FoU-budgeten går i dagtill EG-samarbete. Av strategiska skäl har byggt upp ett omfattandesamarbete inom flertalet av de program som omfattas av EES. harsamarbetet skett huvudsakligen på projektnivå vilket innebär att varitutestängt från programmens styrkommittéer. Genom EES får avsevärtbättre möjligheter att medverka i utformningen och genomförandet av EG:sFoU-politik. Mångaav de miljöpolitiska utmaningar som står inför är gemensamma. Defordrar internationell samverkan för att effektivt kunna mötas. Ett omfattandeeuropeiskt samarbete blir därför en naturlig och viktig del av Sverigesmiljöpolitik. EG har fått en alh mer central roll i deteuropeiska miljösamarbetet. Genom kommer och övrigaEFTA-länder att knytas till det miljöarbete som pågår inom EG. En gemensamvästeuropeisk miljöpolitik kommer därmed att växa fram inom avtalets ram.Härmed skapas förutsättningar för att på ett effektivt sätt kunna svara påmorgondagens miljöpolitiska krav. Ett antal remissinstanser, däriblandmiljöpartiet och har haft invändningar motavtalet med hänsyn till miljöproblematiken. Chefen för miljö- och naturresursdepartementetåterkommer i det följande till detta (bil. Investeringarna beräknas öka som följd avEES-avtalet och kan därmed leda till ett ökat genomslag för nya och mermiljövänliga teknologier. Tillväxten bidrar också till att ekonomiskaförutsättningar skapas som kan användas för att förbättra miljön. Men med denväntade tillväxten ökar också belastningen på miljön. Ett exempel ärtransportsektorn. Ett annat exempel är energisektorn. Den politiska utmaningenligger i att genom miljöpolitiska åtgärder tillse att den ekonomiska tillväxtensom följer med EES också blir miljömässigt hållbar. Liksom på andra områden innebär avtalet påmiljöområdet att EFTA-länderna kommer att medverka i EG: s gemensammaansträngningar. EG:s miljöpolitik har genomgått en snabboch dynamisk utveckling. Ett alltmer omfattande och ambitiöst regelverk med förmedlemsländerna bindande föreskrifter har upprättats. Arbetet styrs avnärhetsprincipen, dvs. åtgärder vidtas på gemensam nivå först om det önskaderesuhatet inte kan uppnås lika effektivt eller bättre på nationell eller lägrenivå. De gemensamma reglerna rör frågor som kemikaliehantering, utsläpp i luftoch vatten. En viktig fråga som gäller flera departement ärmiljökonsekvenserna av . Regeringen avser att underimplementeringsfasen löpande bevaka de miljömässiga aspekterna av EES-avtalet.Bl. a. kommer miljökonsekvenserna att belysas i de skilda sammanhang dåförslag om imple- menteringen framläggs.Därvid kommer bl.a. transporternas miljöprob- Prop. 1991/92:170 lem att tasupp till granskning med sikte på att uppfylla högsta tillämpade Bilaga 1och tillämpbara ambitionsnivå. När effekterna på olika områden klarlagts bör ensamlad bedömnng av miljökonsekvenserna göras. En viktig fömtsättning för en effektiv miljöpolitikär tillgång till objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter omeuropeiska miljöförhållanden. Dessa kan sedan utgöra undertag för framtidaåtgärder och utvärdering av redan vidtagna åtgärder. Den av EG beslutade menännu inte upprättade europeiska miljöbyrån kommer bl. a. i detta avseende attfå en viktig roll. tillförsäkrar och de övrigaEFTA-länderna ett deltagande i myndighetens arbete. Det har ibland rests farhågor för att genomEES-avtalet skulle tvingas anpassa redan etablerade svenska miljöbestämmelsertill mindre långtgående EG-bestämmelser. Så är emellertid inte fallet. Eftersomhuvuddelen av EG: s regler är av minimikaraktär dvs. fastställer de lägstakravnivåer som måste uppfyllas, är fältet fritt för de stater som så önskar attinom dessa områden välja en högre ambitionsnivå. Flera medlemsländer har ocksåvak att tillämpa mer långtgående bestämmelser än vad de gemensamma EG-reglernaföreskriver. Inget hindrar från att göra på samma sätt. I de fall EG: s regler syftar till enharmonisering, vilket är fallet inom framförallt vamområdet, är situationen enannan. Avsikten i dessa fall är att tillgodose miljöskyddskravet och samtidigtundanröja hindren för varors fria rörlighet mellan medlemsländerna. Endast iundantagsfall har här ett enskilt land rätt att tillämpa strängare krav än desom fastställts gemensamt. Under EES-förhandlingama visade det sig att desvenska reglerna på det harmoniserade området i en del fall klart avvek frånvad som gäller inom EG. I något fall där EG: s regler var strängare änSveriges, som t. ex. i fråga om buller, har antagit dessa regler. I defall åter där våra egna regler var mer långtgående än EG: s det gäller bl. a.bilavgasbestämmelserna och kemikalielagstiftningen har särordningarförhandlats fram. Annars skulle ju en anpassning i dessa fall ha inneburit ensänkning av redan etablerade miljökrav. Lösningen har blivit övergångsarrangemang och vissaandra särlösningar i avvaktan på en fortsatt skärpning av EG: s regelverk. Förbilavgasbestämmelserna innebär detta att även fortsättningsvis kommeratt kunna tillämpa nationella regler. Fram till den har vi rättatt vägra godkänna bilar för försäljning inom landet som inte uppfyller desvenska kraven. Därefter kommer bilar som uppfyller EG: s då strängare krav attkunna säljas fritt i . Framtida hårdare regler skall utarbetas gemensamtav EFTA-länderna och EG inom ramen för EES. Allmänt kan sägas att EG: s reglerutvecklas och går i riktning mot de nuvarande svenska kravnivåerna. På kemikalieområdet ger avtalet möjlighetatt fortsätta tillämpa de mer långtgående bestämmelser som förbjuder användningen av vissa farliga ämnen, asbest, organiska lösningsmedel m. m. En gemensam över syn kommer att göras . Vidare är avsikten att bestämmelserna för 42 klassificeringoch märkning av kemikalier skall harmoniseras. Dessa lik- Prop. 1991/92:170 som andra övergångsarrangemang redovisas i det följande av chefen för 1 miljö- och naturresursdepartementet (bil 13). En annan fråga är om medförbegränsningar i våra framtida möjligheter att bedriva en ambitiös miljöpolitik.EES-avtalet innebär ju att vi inordnas i ett betydligt mer långtgåendesamarbete än vi tidigare varit delaktiga i. Jag delar inte denna oro. Visserligen ligger det isamarbetets natur att våra internationella åtaganden begränsar vårt nationellamanöverutrymme. Men karakteristiskt för de miljöfrågor som regleras inom EG äratt de i allmänhet är gränsöverskridande. Genom att agera tillsammans med våravästeuropeiska partner ökar vi effektiviteten i det miljöpolitiska arbetet.EES-avtalet skapar fömtsättningar för en sådan gemensam miljöpolitik. EGkommer här liksom på andra områden att vara huvudaktör men vi kommertillsammans med övriga EFTA-länder att få ett icke obetydligt inflytande. Vikan därigenom påverka den gemensamma miljöpolitiken i ambitös riktning. För svensk del utgör EES en välkommen förstärkningav miljöpolitiska arsenal. Regeringen avser att inom dess ram aktivtbidra till att den tillväxt som kommer att följa med EFTA-ländernas anknytningtill den inre marknaden också leder till en miljömässigt hållbar utveckling. 6.6 Vissa institutionella frågor Beredningav och beslut om nya EES-regler FrånEFTA: s sida har strävan varit att få till stånd ett så nära samarbete med EGsom möjligt när det gäller utformningen av nya EES-regler, såväl iförberedelsefasen som vid beslutsfattandet. EFTA-sidans ambitioner i dennariktning har dock inte vunnit stöd hos EG under förhandlingamas gång. EG harhävdat att ett formellt deltagande från EFTA-ländernas sida i EG: sbeslutsprocess inkräktar på gemenskapens beslutsautonomi. Inom EG är det bara kommissionen som har formellinitiativrätt beträffande förslag till nya regler. När kommissionen utarbetarsådana förslag får emellertid enligt experter från EFTA-ländernagöra sina röster hörda på samma sätt som experter från EG: s medlemsländer. Inom EG ger rådet ofta kommissionen befogenhet attgenomföra regler som rådet har beslutat om. Då biträds kommissionen ofta av enkommitté. Även vad gäller medverkan i sådana kommittéer har en lösning nåttssom kan anses tillgodose EFTA-staternas intresse. anger sålundaolika former för medverkan av EFTA-experter beroende på vilken typ av kommittédet rör sig om. EFTA-sidan har också en initiativrätt, som följerav allmänna folkrättsliga regler. Den innebär inte enbart en rätt att ta uppen fråga till diskussion utan också att ta initiativ till nya EES-regler. De beslut om nya EES-regler som formellt fattas avEES-kommittén utgör nya folkrättsliga avtal för EFTA-ländernas del. Dessa avtal skall införlivas med den nationella lagstiftningen i varje land. måste ske snabbt ochsmidigt så att en beslutad EES-regel kan träda i kraft Prop. 1991 /92:170samtidigt inom hela EES-området. Därför skall beslut av Bilaga 1 införlivas med de nationella rättsordningarna inom vissa tidsramar. inom en viss angiven tidsfristinte har kunnat nå enighet om ett förslag till ny EES-regel, kan en del avavtalet, t. ex. en bilaga eller del därav som förslaget berör, under vissaomständigheter bli provisoriskt suspenderad. De avtalsslutande parterna förutsätts varaangelägna att undvika att en sådan situation uppstår. Det understrykerbetydelsen av att EFTA-ländernas synpunkter på förslag till EG-regler lämnas såtidigt som möjligt. Det bör betonas att enskilda och juridiska personers redanförvärvade rättigheter inte påverkas av att upphävs till viss del. Sammanfattningsvis anser jag att formerna förbeslutsfattandet inom EES ger tillfredsställande möjligheter för ochövriga EFTA-länder att få gehör både för sina synpunkter på föreslagenEG-lagstiftning och för egna förslag. Det är likväl klart att det endast ärinom medlemskapets ram som en balans mellan åtaganden i sak och ett motsvarandeinflytande över utformningen av regelverket kan uppnås. Iförhandlingarna om var parterna tidigt överens om att det inom EESborde finnas ett gemensamt organ för tvistlösning pä judiciell nivå, dvs. endomstol med i stort sett samma uppgifter som inom EG. Tankarna påen sådan gemensam fick dock avskrivas till följd av attEG-domstolen i sitt första yttrande över förklarade att en sådankonstruktion skulle strida mot . I de omförhandlingar som aktualiserades till följdav yttrande hade parterna som utgångspunkt att en mekanism förjudiciell tvistlösning alltjämt behövdes, främst av hänsyn till deneftersträvade enhetligheten i reglernas tolkning och tillämpning. Siktetställdes då bl. a. in på en lösning med skilda mekanismer för EG- resp.EFTA-sidan. Resukatet blev att parterna enades om att en särskild EFTA-domstolskulle upprättas för EES-ändamål med uppgift att på EFTA-sidan svara för deuppgifter som fullgör inom EG. huvudsakliga uppgifter skall därförvara att pröva frågor om EFTA-staternas efterlevnad av , att prövavissa överklagade beslut av EFTA: s övervakningsmyndighet, , på konkurrensområdetsamt att avgöra tvister mellan en eller flera EFTA-stater. För dessa kategorierav tvister och ärenden råder en ordning liknande den som finns inom EG. För tvister mellan ett eller flera av EFTA-ländernaoch EG eller ett av dess medlemsländer gäller däremot att de skall hänskjutas till . Denna mera traditionella folkrättsliga lösning har komplette rats med en regel om att parterna kan enas om att begära ett tolkningsbe sked från , om tvisten rör tolkningen av EES-regler som i sak är identiska med EG-regler och inte lyckats lösa tvisten. Allmänt sett är en begäran om sådant tolkningsbesked ägnad 44 att främja en enhetligtillämpning av EES-reglerna. Huruvida som Prop. 1991/92: 170 part ien tvist skall begagna sig av denna möjlighet eller ej får avgöras från Bilaga 1 fall till fall. Om en tvist inte kunnat lösas av inomviss angiven tid eller parterna inte kunnat enas om att inhämtatolkningsbesked, kan parterna utlösa skyddsåtgärder eller aktualisera enpartiell suspension av relevant del av . Det finns också visst utrymme för att använda sigav skiljedom som tvistlösningsmekanism i . Detta utrymme är dockbegränsat. Det inskränker sig till tvister om omfattningen eller varaktighetenav vissa skyddsåtgärder eller proportionerna av motåtgärder mot skyddsåtgärder.Ett sådant skiljeförfarande, som är bindande för parterna, får inte innefattatolkning av sådana avtalsbestämmelser som i sak är identiska med motsvarandeEG-regler. EES-avtaletsinstitutionella bestämmelser bygger som tidigare nämnts på vad som underförhandlingarna har kallats en "två-pelar modell". Som ett uttryckhärför anger att EFTA-länderna skall upprätta en oberoendeÖvervakningsmyndighet () samt en domstol (). Vidare anges attövervakningen av att förpliktelserna enligt avtalet iakttas åligger å ena sidaESA och å andra sidan kommissionen. Såväl som inrättas genom ettseparat avtal mellan EFTA-länderna, kallat övervakningsavtalet. : s uppgifter kan indelas i övervakning ochadministration. får samma uppgifter mot EFTA-länderna härvidlag somkommissionen har mot EG: s medlemsländer. Att och kommissionen inom sina resp.kompetensområden övervakar att förpliktelser iakttas kommer attvara avgörande för att EES-reglerna tillämpas på samma sätt i alla länder somär anslutna till EES. Samarbetet mellan och kommissionen blir viktigt. ESA:s administrativa uppgifter specificeras i ettsärskilt protokoll till övervakningsavtalet. Dessa uppgifter följer av attkommissionen, utöver sina övervakningsuppgifter, också utför en mängdadministrativa uppgifter för EG: s medlemsstater. Genom verksamheten i ständiga kommittén kommerEFTA-länderna att få möjlighet att enas om en samfälld linje inför beslut i dengemensamma . Genom avtalet om en parlamentarikerkommitté mellanEFTA-länderna slutligen skapas bättre förutsättningar för samarbetet mellanEFTA-parlamentariker i den gemensamma padamentarikerkommittén i EES. Avtaletmellan EFTA-länderna och EG samt dess medlemsländer om Prop. 1991/92: 170Europeiska ekonomiska samarbetsområdet innebär att EFTA: s ställning Bilaga 1stärks, förbindelserna med EG utvecklas kraftigt på en rad områden och detnordiska samarbetet fördjupas. Avtalet innebär också att bidrar tillatt främja det europeiska samarbetet. Sammanfattningsvis konstaterar jag attSverige har ett starkt intresse av att ansluta sig till avtalet. Dennauppfattning delas av det stora flertalet remissinstanser. Några instanser har emellertid ansett attremisstiden varit för kort att medge en närmare granskning av alla frågor. Jaghyser förståelse för denna uppfattning. Det har emellertid inte varit möjligtatt medge längre remisstid med hänsyn till det planerade tidsschemat medikraftträdande av avtalen den . Som framgår av vad jag tidigaresagt (avsnitt 4) har beredningsarbetet på svensk sida varit mycket omfattande.Utöver vad som visas där har i stor omfattning ordnats seminarier, kurser ochinformationsmöten. inbjöds även remissinstansema att delta iett informationsmöte, som samlade ett stort antal deltagare. Jag vill i dennadel påpeka att lagrådet, som haft att granska förslaget till EES-lagen, funnitatt med hänsyn till lagstiftningsärendets vikt och komplexitet de framfördaanmärkningarna är befogade och att det alltså varit önskvärt med en längreremisstid. Mot bakgrund av vad som framgått om beredningen av lagförslaget harlagrådet emellertid ansett att föreskrifterna i 7 kap. 2 § regeringsformenmåste anses vara uppfyllda. Bakom ansträngningarna att få tillstånd har stått en nästan enhällig svensk riksdag. Avtalet är nu undertecknatliksom de s. k. EFTA-avtalen. De bör nu samtliga föreläggas för dessgodkännande. B NÄRMARE BESKRIVNING AV EES- Pp. AVTALET M.M. '' 7 Översikt över EG: s rättsliga system syftar till en integrering av EFTA-ländernas resp. marknader medEG:s inre marknad innebär avtalet en anpassning till de regler och principersom gäller inom EG. För att förstå innebörden av måste man därförförstå de integrationssträvanden som är ett uttryck för och hurEG: s gemensamma marknad fungerar. Detta avsnitt innehåller en kortfattadbeskrivning av EG:s grundläggande stmktur och principer med en översiktligredogörelse för de samarbetsområden som är av särskild betydelse förEES-avtalet. 7.2 EG: s grundläggande struktur Grundenför samarbetet inom EG, primärrätten, utgörs främst av de tre EG-fördragen omupprättandet av den Europeiska kol- och stålgemenskapen, den Europeiskaekonomiska gemenskapen () samt den Europeiska atomenergigemenskapen(Euratom). är det mest övergripande avEG-fördragen. Det brukar beskrivas som ett ramfördrag, vars målinriktade ochallmänt hållna bestämmelser fylls ut och preciseras genom sekundärrättsligaregler av olika slag.