prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 1 budgetpropositionen föresläs ett fortsatt långsiktigtutvecklingsarbete för en ökad användning av miljövänlig fordonsdrift. beslutade regeringen tillsätta entransportforsknings-utredning (dir. 1991:91) med uppgift att, inför en planeradforskningsproposition, beskriva resursanvändningen vid den statligaforskningen inom transportsektorn och ge förslag till framtida struktur,inriktning och målsättning. Utredaren skall i första hand beskriva ochanalysera hur nuvarande resurser används samt hur verksamheten redovisas ochutvärderas. Med detta som utgångspunkt skall utredaren under första halvåret1992 lämna förslag om den statliga forskningen inom transportsektorn. Inriktningen av verksamheten vid statens väg- ochtrafikinstitut (VTI) och transportforskningsberedningen (TFB) föreslåsoförändrad i avvaktan på den pågående forskningsutredningen och attmyndigheterna från och med /94 kommer att omfattas av den nyastatliga budgetprocessen med treåriga ramanslag. Vissa förstärkningar sker ienlighet med det senaste forskningspolitiska beslutet. Nordiskaoch internationella frågor Prop. Ril 7 Det nordiska samarbetet päkommunikationsområdet är väl utvecklat. för transportfrägor (NÄT) har under är 1991 främstbehandlats frågor kring genomförandet av och analysen av övrigeuropeisk utveckling. Ett analysarbete har också genomförts om utvecklingen iÖsteuropa, om behovet av hjälpinsatser frän de nordiska ländernas sida och omkoordineringen av dessa. Vidare har i fräga om transporternasmiljökonsekvenser inletts ett arbete angående sjö- och luftfartens miljöfrågor.Slutligen kan oeksä nämnas att ett projekt har genomförts som rörinfrastrukturplanering i samt att ett utvecklingsarbete pågår rörandeutvecklingen av väderprognosmodellsystem. har initierat en översyn avinnehållet och formerna för det nordiska samarbetet pä transportområdet. Dettahar föranletts av den politiska och ekonomiska utvecklingen i samt denordiska ländernas planerade närmande tillEG. deltar aktivt i arbetet med internationellatransportpolitiska frägor. Samarbetet sker bl.a. inom ramen för (CEMT), inom FNsekonomiska kommission för (ECE), FNs konferens för handel och utveckling(), inom ochutveckling (), Konsultativa sjöfartsgruppen (CSG), (), Internationella civila luftfartsorganisationen() och Europeiska civila luftfartskonferensen (ECAC). Inom GATTs s.k. Uruguay-runda har , som nordisktalesman, aktivt deltagit i ansträngningarna att ästadkomma ett handelsavtalför tjänstesektorn. Kommunikationsfrågor har där haft en framträdande roll.För telekommunikationstjänster föreligger ett förslag till sektorsannex somkan ses som ett viktigt första steg i strävandena att öppna en global handelmed dessa tjänsten Även för land-, luft- och sjötransporter har framlagtsförslag till sektorsannex. EGs stats- och regeringschefer beslöt att dens.k. vitbokens förslag om inrättande av en fri gemensam marknad inom EG fr.o.m.år 1993 skall genomföras. Flera viktiga beslut har därefter fattats för attförverkliga detta mäl, inte minst i fråga om en gemensam framtidatransportpolitik. Detta är en av de viktigaste faktorerna som kommer attpåverka kommunikationspolitiken i , genom attSverige nu kommer att närma sig EG genom ochmedlemskapsförhandlingar. Denna utveckling kommer att fä mycket stor inverkan päSverige och möjligheterna att på transportområdet bedriva konkurrens pä likavillkor med . har därför tillsammans med förtförhandlingar med EG om ingående av ett luftfartsavtal. En särskild propositionhar lagts fram för . De tidigare samtalen med om atttillsammans med och förhandla om ett avtal om landtransporterhar avslutats till följd av . Konsekvenserna för svenskt transportväsendeav detta avtal liksom av ett senare svenskt medlemskap i har redovisatssärskilt i de av utgivna grönböckerna. InomCEMT, som fått flera nya medlemmar frän Öst- och Cen- traleuropaoch med de baltiska länderna som observatörer, fortsätter man Prop.1991/92:100 att ästadkomma ett multilateralt avtal om landsvägstrafiken. 7 under svenskt ordförandeskap studerar frägan. Den politiska och ekonomiska utvecklingen i Östeuropahar medfört ökad aktivitet på kommunikationsområdet som berör . Detgäller framför allt värt närområde, dvs. , de baltiska republikerna, S:tPetersburg-området men också exempelvis och . Övergängtill marknadsinriktade ekonomier och demokratisering har medfört ett starktökat behov av ny kunskap i dessa länder för att bl.a. förändra näringslivetinom transportsektorn. Utvecklandet av kommunikationerna med östländernagäller bl.a. flyg-och färjelinjer samt telekommunikationen Frågoromtransitförbindelser genom östländerna till exempelvis kan ocksåaktualiseras för svenskt vidkommande. Förutom trafikverken och regeringens kontakter pä olikaplan med de Östeuropeiska länderna har olika organisationer och företag inomtransportsektorn oeksä kontakter med dessa länder. Inom Nordiska Ministerrådetarbetar en grupp inom NÄT med uppslag för samarbete med de östeuropeiskaländerna på ett nordiskt plan. Ett konkret uttryck för det ökade samarbetet äratt står de polska och svenska regeringarna som värdar för denförsta stora trafikpolitiska konferensen för stater och delstater i . Kommunikationer och regional utveckling Godakommunikationer är en grundförutsättning för en balanserad regional utveckling.Det gäller såväl person- och godstransporter som telekommunikationen har är 1991 beslutat inrätta ett särskiltinfrastrukturanslag för större projekt som gäller vägar, järnvägar ochkollektivtrafikanläggningan Sammanlagt anslogs av riksdageninom en total planeringsram pä Den förutvarande regeringenhar beslutat om ca frän detta anslag till olika projekt. Regeringen lämnade förslag till om ett särskilt anslag på1500 milj.kr till sysselsättnings- och produktivitetsfrämjande åtgärder somgäller investeringar i kommunikationssektorns infrastruktur harbeslutat i enlighet med regeringens förslag vilket innebär att ochbanverket skall tidigarelägga investeringar och andra åtgärder inom väg- ochjärnvägsområdet milj.kn Beslutet innebär att ett antal större objekt pä viktigadelar av riksvägnätet kan tidigareläggas, bl.a. på Europavägar och andranationella vägar av stor betydelse för person- och godstransporten Vidaretidigareläggs vissa bärighetshöjande åtgärder på vägnätet. För åtgärderna inomjärnvägsområdet har avsatts 263 milj.kr. som koncentreras till entidigareläggning av anpassning till snabbtågstrafik. Vidare ingår i beslutet en kostnadsram pä 100 milj.knför att möjliggöra trafik pä under ett är i avvaktan pä ställningstaganden om ba nans framtid. I sysselsättningspaketet ingär slutligen 153 milj.kn för finan- 14 sieringav sysselsättningsskapande åtgärder inom luftfarts- och teleområ- Prop.1991/92:100 dena. 1 fråga om vägar bör i övrigt framhållas det 10-årigainvesteringsprogrammet för särskilda bärighetshöjande åtgärder som syftar tillatt anpassa bärighetsnormerna pä det svenska huvudvägnätet till de regler somgäller inom EG. En särskild del av medlen gär tillåtgärder i skogslänen. Statens köp av interregional persontrafik pä järnvägsom är regionalpolitiskt angelägen men som inte kan upprätthällas päföretagsekonomiska villkor beräknas som tidigare nämnts för /93uppgå till 549 milj.kr. Budgetaret 1992/93 anslås 140 milj.kn tilltransportstöd för färjetrafiken till . Detta innebär attpassagerartaxorna kan sänkas. Vidare föresläs att anslaget till trafiken päTrollhätte kanal och ökas med 18 milj.kn till 78 milj.kn budgetåret1992/93. Vidare föresläs att 15,2 milj.kn avsätts för bidragtill kommunala flygplatser, huvudsakligen i . Ansvaret för transportstödet har fr.o.m. den 1september 1991 överflyttats frän transportrådet till närings- ochteknikutvecklingsverket (). kommer att bolagiseras den 1 januari 1993.Konkurrensen på telekommunikationsmarknaden kommer att skärpas. Den pågåendetelelagsutredningen skall utarbeta den reglering som behövs för en fungerandetelekommunikationsmarknad. I det sammanhanget kommer förslag att läggas om hurdet sociala och regionalpolitiska ansvaret skall uppfyllas av aktörerna påmarknaden. Sammantagetinnebär förslagen att anslagen under sjätte huvudtiteln ökar med 247,5 milj.kr.enligt nedanstående sammanställning -263,3 -260,3* -7,0 * Anslaget för transportstöd till haröverflyttats tillarbetsmarknadsdepartementet Affärsverkens driftskostnader tas inte upp istatsbudgeten. De beräknade driftskostnaderna inkl. avskrivningar föraffärsverken under för ärföljande. Kostnadernaskall täckas av verkens intäkter. Bil.7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den19 . Anmälan till budgetpropositionen 1992 Komunikationssektornär av central betydelse i svensk ekonomi. Regeringens ekonomiska politiksyftar till ökad fillväxt och ett större välstånd. I den ekonomisk-politiskastrategin är en utbyggnad och modernisering av infrastrakturen en viktig del. Genom att förbättrakommunikationsväsendet kan näringslivetsproduktivitet och konkurrenskraft öka. Utbyggnaden av infrastraktur har ocksåbetydelse för att främja näringslivsutveckling och sysselsättning ialla delar av landet. I regeringsförklaringen nämns fyra huvuduppgifterför regeringsarbetet. Åtgärder inom kommunikationssektorn bidrar till att klaradessa uppgiften Regeringens första huvuduppgift är att verka för att Sverigesnarast blir en fullvärdig medlem avden Europeiska Gemenskapen, EG. Förbättrade kommunikationer med det övriga blir allt viktigare för svensktnäringsliv. Målet är att genom bl.a.infrastrakturinvesteringar minska vårt avståndshandikapp. Detta är särskilt viktigt för landetsnorra delan Regeringens andra huvuduppgift är att bryta denekonomiska stagnationen och skapagynnsamma föratsättningar för näringslivsutveckling. Utbyggnad av eftersatt infrastruktur påtransportområdet skapar härvid förutsättningarför investeringar inom näringslivet och en utveckling som främjar denekonomiska tillväxten. Även telekommunikationerna är viktiga för landetsutveckling. En förbättrad trafikpolitik bidrar till ett effektivare resursutnyttjande i hela ekonomin och därmed en ökadproduktivitetstillväxt. Resursanvändningen inom transportsektorn skalleffektiviseras. För att främja dennaavser jag bl.a. att föreslå olika åtgärder för att rationalisera statens verksamheter, avskaffa monopol och främjakonkurrensen samt privatisera lämpliga delan Regeringens tredje huvuduppgift gällervälfärdspolitiken. Goda kommu nikationer är ett väsentligt inslagi välfärden. Resor till och från arbetet, ser viceställen och fritidsaktiviteter är viktiga också för ett fungerande vardags liv. Detta gäller såväl för befolkningen i de glest befolkade delarna av landet som i storstadsområdena.Välfärdspolitiken syftar också till att minska ar betslösheten. Investeringar i vägar, järnvägar och telekommunikationer medverkar till att ökasysselsättningen på kort sikt, som dessa inve- 17 2 1991/92. steringarbör utformas så att goda konkurrensförutsättningar skapas för nä- Prop.1991/92:100 ringslivet på . Regeringens fjärde huvuduppgift gäller arbetet fören bättre miljö, i enlighet medregeringens miljöpolitiska strategi. Trafiksektorn är en av de mest miljöpåverkande sektorerna. Arbetet med attbegränsa trafikens miljöpåverkan måstedärför drivas vidare på ett kraftfullt sätt. Såväl det nationella som internationella miljöarbetet är viktigt vadgäller trafiken. Initiativ har redantagits för att öka det internationella samarbetet omkring miljö och trafik. Det övergripande trafikpolitiska målet, som senastlades fast av , är att erbjuda medborgarna och näringslivet ilandets olika delar en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnaden angav också trafikpolitiska delmål om tillgänglighet, effektivitet,säkerhet, god miljö och regional balans. Vad gäller målen för trafikpolitikenfinns enligt min bedömning inte nuanledning till en generell omprövning. Målen är dock alltför allmänt hållna. I samband med utformningen av denframtida infrastrakturpolitiken bör en ytterligare precisering av målen ske.Därmed kan en bättre styrning ochökad effektivitet uppnås. Regeringen har redan i konkreta åtgärder givit tillväxtperspektivet ökad tyngd i trafikpolitiken.Förbättrade kommunikationermedverkar till att förstärka utvecklingsmöjligheterna i hela landet. Regeringens förslag , som riksdagengodkänt (prop. 1991/92:25, TUS, rskn88), innebär att 1500 milj.kn redan avsatts för sysselsättnings- och produktivitetsfrämjande åtgärdersom gäller investeringar i bl.a.vägar och järnvägar. För att förbättra utbytet av anvisade medel och öka resurserna till underhåll av vägar ochjärnvägar föreslår jag att banverketoch tillåts disponera konstaterade besparingar till följd av kostnadseffektiv upphandling av vissainvesteringsprojekt. I min föredragningav avsnittet om investeringsplanering, under särskilda frägor, redovisas förslag rörande preciseringar av riktlinjer förtrafikverkens investeringsin-riktningi den förestående omgången av investeringsplaneringen. Jag avser att senare återkomma med ytterligare preciseringarav infrastrakturpolitiken. Avreglering och ökad konkurrens Enav den nya regeringens huvuduppgifter, uttryckt i regeringsdeklarationen, äratt bryta den ekonomiska stagnationen och skapa ett gynnsamt klimat förnäringslivsutveckling i värt land. Regeringens omläggning av den ekonomiskapolitiken innebär också en ny syn pä enskilt ägande, enskilt företagandeoch sparande. Transportsektorn spelar här en grandläggande rollför att allmänt sett öka produktivitetenoch tillväxten och därmed välfärden för alla människor i vårt land. De förslag som jag kommer att föra fram haralltså alla det syftet att det ska göra livet lättare att leva för människornai . Många verksamheter inom transportsektorn fungerari dag inte tillräckligt effektivt. För människorna innebärdetta höga priser och dålig kvalitet i de produkter som bjuds ut pä de olika transportmarknaderna. innebärdet höga transportkostnader, vilket medför dålig konkurrenskraft i Prop.1991/92:100 förhållande till exempelvis företagi det övriga . Min grundläggande uppfattning är att ettavskaffande av konkurrensbegränsningargenom avreglering och avmonopolisering och en allmänt skärptkonkurrenslagstiftning är en viktig förutsättning för ökad kostnadseffektivitetinom de sektorer som sorterar under . Jag kommer därför att föreslå en lång rad kraftfullaåtgärder som alla syftar till ökad konkurrens och effektivitet inomtransportsektorn, vilket kommer att resultera i en radikalomstrakturering . På många av de svenska transportmarknaderna finnsi dag statliga aktörer i form av affärsverk.För att dessa statliga enheter ska kunna möta den ökade konkurrensen blir det nödvändigt att i ett förstasteg bolagisera de affärsverk som iframtiden kommer att verka på konkurrensutsatta marknaden I ett andra steg kan det också bli aktuellt medprivatisering, dvs. att staten säljer uthela eller delar av de statliga bolag som verkar inom kommunikationsområdet.Det är min bestämda uppfattning att avregleringen kan ske utan negativaregionalpolitiska konsekvenser. Innan avreglering och bolagisering sker kommer dock förutsättningarna för att bibehålla engod service över hela landet att noggrant studeras. I syfte att öka konkurrensen och därmed få tillstånd sänkta biljettpriser kommerden inrikes flygtrafiken att avregleras. Detta sker redan fr.o.m. . Även luftfartsverkets framtida strukturses över med inriktning att tydligareskilja infrastruktur och myndighetsuppgifter från kommersiell verksamhet. Jag återkommer senare med förslag omdetta. Sjöfartspolitiken får en ny inriktning. Rederistödetavvecklas och i stället kommerstabila förutsättningar att skapas för rederinäringen så att en livskraftighandelsflotta under svensk flagg kan utvecklas. Min intention är också att få ökad konkurrensinom järnvägstrafiken. En särskild utredare kommer att tillsättas under våren1992 för att klargöra hur en avreglering kan genomföras. Målsättningen är attjämvägstrafiken skall vara avreglerad . SJ skall bolagiseras,men först efter det att nuvarande rekonstruktionsperiod är avslutad. Arbetet med att anpassa den svenska telemarknadentill ökad internationalisering ochkonkurrens kommer att intensifieras. För att säkerställa en effektiv konkurrens är det nödvändigt attutarbeta regler för telekommunikationsmarknaden.Förslag om detta kommer att presenteras . Min ambition är att skall bolagiserasden . Jag kommerockså att överväga förutsättningarna för ett framtida privat ägande i dettabolag. Översynen av postverket fullföljs. Jag återkommersenare till med förslag omatt ombilda postverket till akfiebolag. ensamrätt tillbrevbefordran avskaffas i samband med bolagiseringen. Min ambition är attpostverket bolagiseras . I budgetpropositionen föreslår jag ytterligarestrukturförändringar. Dessa förslag gäller bl.a. trafiksäkerhetsområdet. Minambition är att så snart som möjligtoch slå samman TSV och . Därigenom ökas effektiviteten itrafiksäkerhetsarbetet. SvenskBilprovnings monopol för bilbesiktning att avskaffas. En utrednings- Prop.1991/92:100 man är tillsatt för att utröna hurdenna avmonopolisering ska gå till. Översynenav affärsverken och dess verksamhet kommer att fortsätta. Med nuvarande styr- och uppföljningssystem är detsvårt att göra systematiska bedömningarrörande affärsverkens effektivitet. Målen för verksamheten är inte alltid klartoch tydligt fastlagda. Dessutom är jämförbarheten mellan affärsverk och likartade verksamheter ofta dålig.Detta är nödvändigt dels för attkunna bedöma lönsamhet i verksamheten och dels för att kunna genomföranödvändiga organisatoriska förändringar Med klarare mål och en bättre jämförbarhet kanägaren fatta riktiga beslut baseradepå ett korrekt underlag. Kostnaderna för regionalpolitiska och sociala åtaganden kan bestämmas och politiskabeslut om vem som skall betala kantas på riktig grand. Härigenom kan effektiviteten i verksamheten förbättras. Planeringsprocessenbör utformas på sådant sätt att , efter förslag från regeringen, beslutar om inriktningen avplaneringen. Den utvecklade investeringsplanering somregeringen föreslår bör ge en helhetssynpå infrastrakturinvesteringaraa. Detta sker genom att ett nationelltsynsätt tillämpas i planeringen. Det åligger regeringen att utfärda direktiv förplaneringen. Dessa direktiv skall innehålla en preciserad inriktning avtrafikverkens planering. Utgångspunktenför regeringens förslag till inriktning är trafikpolitiska beslut , de av fastlagdariktlinjerna för 1990-talets miljöpolitikoch den miljöpolitiska strategi som läggs fram i denna budgetproposition. Jag avser också att återkomma medytterligare preciseringan Regeringen har i proposifionen (1991/92:38) ominriktningen av den ekonomiska politiken, föreslagit att som grund för beslutom investeringar i vägar ochjärnvägar bör i första hand ligga den analys som den statliga produk-tivitetsdelegafionen presenterat.Avgörande för de svenska regionernaskall kunna behålla och utveckla sina positioner i är en standardförbättringav internationella transport- och konmiunikationslänkar, en satsning på mellanregionala infrastrakturer somkan förstärka det ekonomiskasamspelet mellan olika delar av landet samt en utveckling av infrastrakturens kapacitet och kvalitet inom varje delav landet. Inriktningen av planeringen är att ettrikstäckande vägnät av riksvägar av särskild betydelse (stamvägnätet) skallbyggas ut till ett sammanhängande, robustnät med hög och jämn standard. För riksvägar och länsvägar som inte ingår istamvägnätet bör investeringar och underhåll inriktas på att vidmakthållaoch förbättra standarden. Jämvägsnätet byggs ut för höghastighetståg mellanstorstäderna och till samt att utbyggnaden avMälarbanorna prioriteras. Kapacitets starka järnvägslinjer förgodstransporter skall också byggas ut. För det övrigajämvägsnätet bör investeringarna inriktas på sådana Bil. 7 sträckor där detfinns ekonomiska föratsättningar för trafik. Hänsyn skall också tas till de investeringar somkrävs i enlighet med stor-stadsöverenskommebema.Utöver ovan angivna inriktning bör gälla att förutsättningar för godstrafikensärskilt skall beaktas i planeringen, liksom sådana investeringar som gör till en integrerad del av Europa.Där skall särskilt beaktaskonsekvenserna av och ett medlemskap i samt åtgärder som behövsför att utveckla förbindelsema med Östersjö-staterna och . beslöt inrätta ett särskiltinfrastrukturanslag för större projekt som gäller vägar, järnvägar ochkollektivtrafikanläggningar (prop.1990/91:87, TU24, rskn 286). Anslaget benämnes L1. Investeringar i trafikens infrastraktur (tidigare benämning Kl.)Sammanlagt lOmiljarder kronoranslogs av med en total planeringsram på . Den förutvarande regeringen har beslutat ommedel frän detta anslag till ett antal större väg- och järnvägsprojekt. fattadebeslut gäller investeringar för sammanlagt som kommer att genomföras . Den totala investeringskostnaden är förvissaprojekt högre än vad som anvisatsöver anslag L1. Detta innebär således att de medel på somriksdagen anslagit samt därutöver ytterligare ca avplaneringsramen är intecknade i regeringsbesluten. Likviditetsmässigt bedömsemellertid att anvisade medel täcker medelsbehoven /93 för redan fattade beslut.Likviditetsläget /93 medgeräven viss handlingsfrihet för regeringen att fatta ytteriigare beslut om investeringar inom den tilldeladeplaneringsramen pä 20 miljarder kronorMot den bakgranden är det min bedömning att det inte behövs ytterligaremedelstillskott /93 pä detta anslag. Jag anser det angeläget att såväl sombanverket kan ta till vara möjligheternatill förmånlig upphandling av projekten liksom möjligheterna till en kostnadseffektivare utformning. Jagföreslår därför att och banverketges möjlighet att ompröva utformning m.m. vilket gäller de av regeringen redan beslutade projekten med medelfrån anslaget L1. Projekten börkunna genomföras till en kostnad som kan ligga under kalkyleradkostnad. Denna möjlighet bör även omfatta beslut som gäller anslaget L2. Vissaproduktivitets- och sysselsättningsskapande åtgärder som gäller område (tidigarebenämning K 2.) De på detta sättuppkomna konstaterade besparingarna på projekten bör av verken få disponerasför ökade underhållsinsatsen Därvid bör beakta det eftersatta underhållet på mänga vägar i deglest befolkade delarna av landet. Kommunikationer och regional utveckling Regeringsdeklarationenslår fast att hela skall leva. Det förutsätter en aktiv regionalpolitik. Satsningar pä bättre infrastruktur, dvs. moderna järnvägar och ett förbättrat vägnät är viktiga delar av denna politik. Trafikpolifiken har stor betydelse för denregionala utvecklingen. För en- Prop. 1991/92:100 skilda kommuner kanförbättrade väg-, järnvägs-, sjö- och lufttransporter Bil. 7 vara avgörande för näringslivetsutvecklingsmöjligheter. Kommunikationernai de glesbefolkade områdena i landet är mycket betydelsefulla för möjligheten att, på en allt mer intemationaliseradmarknad, vidmakthålla och utveckladet lokala näringslivet. Dåliga kommunikationer är ett hinder för konkurrenskraft och för enskilda företagsoch människors verksamhet. Kvaliteten på vägförbindelser under hela åretliksom en väl fungerande postservice är v-ktig för befolkningen på landsbygdenoch är exempel på kommunikationernas sociala roll. Staten har ett övergripandeansvar för att det finns ett fungerande serviceutbud i hela landet. Riksdagsmajoriteten har 1990/91:TU24 uttalat attdet är angeläget att de regioner i landet som inte får del av medel frånanslaget för investeringar i trafikensinfrastruktur tillförs en större andel av ordinarie anslag. Regeringen instämmer i att det är viktigt att beaktabehovet av adekvata infrastrakturinvesteringari hela landet. Regeringen har redan i propositionen föreslagit medel tillinfrastruktursatsningar i de områden somavsågs i uttalande. Regeringen avser även inför besluten om denkonunande planeringsperioden att beakta detta. Regeringen avser att vid den framtida fördelningenav medel från anslaget L1.