prop · GF0360 · 1991-12-31 00:00:00 — Detär emellertid otillräckligt att enbart slopa förmögenhetsbeskattningen förfemiljeföretogen. Behålls förmögenhetsskatten på börsnoterade aktier uppstårett hinder för de mindre företogens tillväxt. Förmögenhetsskatten blir då, ihögre grad än tidigare, en faktor som kommer att avhålla många växande företogfrån en börsintroduktion och således försvåra företogens tillgång tillriskkapitolmarknaden. Principiellt sett bör således förmögenhetsbeskattningenslopas på allt företogskapitol. En skillnad ibeskattningen mellan företogsförmögenhet och andra tillgångar kan på siktpåverka investeringama och snedvrida prisbildningen. Storka skäl telar därförför att förmögenhetsbeskattningen avskaffes helt. Ett slopande av skattenminskar risken för utflyttning från av kapitel som annars hade kunnatinvesteras här. Förslaget innebär också en betydande förenkling för såväl deenskilda som skatteförvaltningen. Den tillväxt som blir följden av skattensavskaffande medför i sin tur att välståndet kan öka. Av stetsfmansiella skälbör ändringama genomföras i flera steg. medför reformen dock ökadeintäkter till steten bl.a. genom ett minskat kapitelflöde till utlandet och enpositiv påverkan på företegandet. Mittförslag: Det överste skiktet i förmögenhetsskatteskalan slopas årstoxering. års texering görs skatten proportionell och utgår med1,av den del av den beskattningsbara förmögenheten som överstiger 800 000kr. års texering avskaffas förmögenhetsskatten helt. Skälenför mitt förslag: Den stetliga förmögenhetsskatten utgår enligt en progressivskala på beskattningsbara förmögenheter som överstiger . På den delav förmögenheten som ligger mellan . tes ut iskatt. När förmögenheten överstiger I . och för återstoden.Överstiger förmögenheten . för 3 600 000kr. och av återstoden. Förmögenhetsskatt betelasav fysiska personer och dödsbon. Dessutom beskattes bl.a. vissa föreningar ochsamfund. För de senare utgär en proportionell skatt på på den delav den beskattningsbara förmögenheten som överstiger . Förmakar beräknas den beskattningsbara förmögenheten gemensamt. Hemmavarande bamunder sambeskattes med sina föräldrar. Gällande skatteskalajusterades med verkan års texering med anledning av 1990 årsfestighetstexering (prop. 1989/90:50, SkUlO, SFS 1989:1026).Förmögenhetsbeskattningen regleras i lagen (1947:577) om stetligförmögenhetsskatt, SFL. Enligt särskildabestämmelser i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fell fårstetlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt sättes ner om den sammanlagdaskatten överstiger ett spärrbelopp som är av summan av beskattningsbarförvärvsinkomst och inkomst av kapitel (begränsningsregeln). Jag har i det föregåendeavsnittet konsteterat att en avveckling av den allmännaförmögenhetsbeskattningen är nödvändig. Av stetsfmansiella skäl bör skattenavvecklas för att helt tes bort fr.o.m. Avvecklingen bör inledas redan vid texering med ettslopande av skatten på s.k. arbetande kapitel. Dessutom börförmögenhetsskatteskalan omgående förändras för att lindra de skadligaeffektema av skatten. Somen av de inledande åtgärdema bör det översto skiktet på tos bort. Fr.o.m.1993 års toxering slopas även mellanskiktet i skatteskalan. Skatten blirdärigenom proportionell och utgår av den del av den beskattningsbaraförmögenheten som överstiger . Beslut bör tos redan nu om ettupphävande av lagen om stotlig förmögenhetsskatt. Bestämmelseraa bör docktillämpas övergångsvis års toxering. Nuvarandeförmögenhetsskatt inbringar ca . Med de förslagjag redovisar i avsnitt 3.3 och 3.4 om skattefrihet för arbetonde kapitol ochen justerad begränsningsregel kommer skatteintäktema att uppgå till ca 1,7miljarder kr. Mitt förslag till förändring av skatteskalan med en proportionellskattesats kan beräknas minska skatteintäktema med ytterligare ca 300 milj.kr.Därav är en sjundedel hänförlig till borttogandet av 3-procentskiktet. I dethär sammanhanget vill jag åter peka på att avskaffandet av skatten medför påsikt totolt sett ökade intäkter till stoten. 3.3 Slopadförmögenhetsskatt på arbetande kapital Mittförslag: Tillgångar och skulder i näringsverksamhet som är hänförliga tillannan verksainhet än kapitel- eller fastighetsförvaltning är inteskattepliktiga resp. avdragsgilla. Skatteplikten slopas även för aktier på OTC-och 0-listoraa. Skälenför mitt förslag: Sedan 1971 års texering har lättnadsregler av olika slagfunnits för värdering av s.k. arbetande kapitel i rörelse och jordbmk.Lättnadsregi eraa är integna i punkt 2 av anvisningama till 3 och 4 §§ SFL.Reglema irmebär i princip att av substensvärdet av en förvärvskälla inäringsverksamhet beskattes. Egendom som är hänförlig till kapitel- ochfestighetsförvaltning omfettes inte av lättaader-na. Reglema tillämpas även vidvärdering av onoterade aktier. Noteradeaktier som inte är inregistrerade vid fondbörsen, dvs. aktier på OTC- resp.O-listan, omfettes också av skattelättnader. Bestämmelseraa i denna del, sominnebär att sådana aktier tes av det noterade värdet, finns i punkt5 av anvisningaraa till 3 och 4 §§ SFL. Jaghar tidigare konsteterat att det inte är försvarbart att behålla enförmögenhetsskatt på kapitel som lagts ner i mindre företeg. Denna beskattningbör slopas års texering. Med hänsyn till den korte tid somåterstår till näste års deklarationsperiod bör nuvarande gränsdragning för des.k. lättnadsregleraa utnyttjas vid ändringen. Förmögenhetsskatt skall såledesinte betolas för andra tillgångar i näringsverksamhet än de som är hänförligatill kapitol- eller festighetsför- valtning.På motsvarande sätt saknas avdragsrätt för skulder som är hänförliga till dengynnade näringsverksamheten. I fråga om lättnadsreglerför m.fl. gör jag följande bedömning. Skatteregleraa bör självfelletutformas så att de inte försvårar för företogen att skaffe riskkapitol viaaktiemarknaden. Det är därför principiellt olämpligt att inregistrering avföretog på en officiell börslisto medför högre beskattning. I ett längreperspektiv kan bibehållna lättnader för en viss noteringsform således inteförsvaras. Det är viktigt att reglema får en utformning som intediskriminerar de familjeföretog som valt en notering vid sidan av börsensA-listor för att få tillgång till riskkapitol. Mot bakgrund av attförmögenhetsskatten avskaffes helt inom anser jag att övervägandeskäl tolar för att undanto de aktuella aktieraa från skatteplikt. Jag hardärvid inte funnnit skäl nog att överge nuvarande likabehandling av aktier påOTC- resp. O-listan. De aktier som vid utgången av detto år är föremål för desärskilda lättaadsregleraa för m.fl. bör behålla sin skattefrihetvid en inregistrering på börsen. Jag lämnar därför förslag till en sådan regel. Mittförslag om slopad beskattning av företogsförmögenhet kan beräknas minskaskatteintäktema med 700 milj.kr. för vart och ett av samtmed 550 milj.kr. Det större skattebortfellet under de två förstoåren beror på de nya regleraas påverkan på den avtrappning av det särskildagmndavdraget för pensionärer som sker övergångsvis . Mittförslag: Procentsatsen för spärrbeloppet som begränsar det sammanlagda uttogetav inkomstskatt och förmögenhetsskatt sänks års texering från 75till . Begränsningsregeln avskaffas års texering. Skälenför mitt förslag: I lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fell finnsbestämmelser som syfter till att hindra att det sammanlagda skatteutteget blirför högt (begränsningsregeln). Bestämmelsema innebär i korthet att ettspärrbelopp bestäms med hänsyn till inkomsten. Spärrbeloppet jämförs sedan medden sammanlagda skatten. Spärrbeloppet är av summan av beskattningsbarförvärvsinkomst och inkomst av kapitel. Den del av det sammanlagdaskattebeloppet som överstiger spärrbeloppet kan fella bort helt eller delvis.Endast förmögenhetsskatten och den statliga inkomstskatten får sättes ned.Förmögenhetsskatten får dock inte reduceras så att skatten blir lägre änskatten på halva den beskattningsbara förmögenheten. Begränsningsregelnjusterades tekniskt för att anpassas till de nyainkomstskatteregleraa. Nivån för spärrbeloppet låg dock fest vid trots desänkte marginalskattesatseraa för inkomstskatten. Procentsatsen förspärrbeloppet var även oförändrad när den högste 5 1991/92. marginalskattesatsensänktes från för och från för (vid enkommunal skattesats på ). Med nuvarande nivå förspärrbeloppet får endast ett relativt litet antel personer sin skatt sänkt medstöd av begränsningsregeln. Det beror på att marginal skattesänkningen gett ettstörre utrymme för utteg av förmögenhetsskatt inom ramen för det 75-procentigaspärrbeloppet. Den höga nivån för spärrbeloppet innebär således att en gmppinte får del av skattereformens sänkning av inkomstskatteraa. Enligt min meningbör marginalskattereformen slå igenom på beskattningen utan undanteg. Jagförordar därför en sänkning av procentsatsen för spärrbeloppet till . Nivånhar valts med hänsyn till högste utteg av kommunalskatt som ligger på ca 33,. Mitt förslag föranleder enändring i 3 § lagen om begränsning av skatt i vissa fell. Den nya regeln börtillämpas års texering. När förmögenhetsskatten slopas helt vid1995 års texering blir begränsnings-regeln överflödig. Jag föreslår därför attregeln upphävs med verkan fr.o.m. samma texering. Den sänkte nivån förspärrbeloppet kan beräknas minska skatteintäkterna med 250 milj.kr. Mittförslag: Fosterbara skall inte sambeskattes med fosterföräldrarna förförmögenhet. Skälenfiir mitt förslag: Sambeskattningen av makars inkomster är i sin helhetavskaffed. Vid förmögenhetsbeskattningen sambeskattes emellertid såväl makarsom bam under . Regeln gäller också styvbara och fosterbara.Sambeskattningen regleras i 12 § SFL. Innebörden av begreppet hemmavarande baraframgår av 65 § kommunalskattelagen (1928:370), KL. Enligtmin mening borde sambeskattningen utmönstras helt av såväl principiella somadministrativa skäl. I och med att förmögenhetsskatten tes bort fr.o.m. 1995års texering försvinner också de kvarvarande sambeskattmngsbestämmelseraa. Avstetsfinansiella skäl får sambeskattningen dock leva kvar under skattensavveckling års texering. På en punkt vill jag emellertid nu ändåmodifiera bestämmelserna. Nuvarande sambeskattning av femiljehemsplaceradebara med fosterföräldrarna kan i åtskilliga fell vara direkt stötande. Dennaform av sambeskattning bör därför tes bort med omedelbar verkan. Mittförslag: Arvs- och gåvobeskattningen sänks i alla klasser genom justeringar iskatteskalan. När det gäller värderingsreglema i arvs- och gåvoskattelagenföretes vissa tekniska justeringar med hänsyn till förslaget om slopadförmögenhetsskatt. Skälenför mitt förslag: Bestämmelseraa om arvs- och gåvobeskattningen finns i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL. Skatten är progressiv. Mottegaraadelas in i olika klasser, klass I, II eller III, och för varjeklass gäller skilda skatteskalor. Tillklass I, där skatteutteget är lägre än i klass II, hänförsbl.a. efterlevande make, sambo och bara. Vid arvsbeskattningen medges i klass Iskattefria gmndavdrag med . för efterlevande make eller sambo och . för annan mottegare. Om bara eller avkomling till avlidet bara ännuinte fyllt vid skattskyldighetens inträde dras utöver nämnda gmndavdrag av ytterligare . eller del av år som återstår tilldenna ålder uppnås. Vid gåvobeskattningen utgör gmndavdraget . I detlägste skiktet . - är skatteutteget . 1 skiktet mellan140 . I de två högste skikten mellan . och däröver uppgår skatten till 50 resp. . Det finns sammanlagt sex skikt. Tillklass II hör bl.a. föräldrar och syskon men också mer avlägsna släktingar,obesläktede personer och vissa icke allmäimyttiga organisationer. Vidarvsbeskattningen är gmndavdraget . och vid gåvobeskattningen detsammasom i klass I, dvs. Också här finns det sex skikt. 1 det lägste . I varje skikt ökar skattesatsen . I det högste . och däröver uppgår skattentill . Tillklass III hänförs vissa allmännnyttiga stiftelser och ideella föreningar.Gmndavdraget vid arvsbeskattningen är . Det finns tre skikt. och det högste avser . och däröver.Skattesatsen uppgår i de olika skikten till 10, 20 resp . Gåvoskatt utgårej för mottegare i klass III. Skiktindelningenoch gmndavdragen ändrades senast genom lagstiftning (prop.1990/91:54, SkUlO, SFS 1990:1430). Ändringama trädde i kraft den 1 januari1991. Skiktindehiingen och skattesatsema i de skatteskalor som då justeradesliksom de grundavdrag som vid arvsbeskattningen gällde för klasserna II ochIII hade tillkommit genom lagstiftning som trädde i kraft (prop. 1986/87:54, SkU12, SFS 1986:1198). Gmndavdragen för arvinge ochtestementstega-re i klass I tillkom i samband med de förändringar i arvs- ochgåvo-skattelagstiftningen som genomfördes med anledning avfemiljerättsrefor-men och trädde i kraft (prop. 1987/88:61,SkU14, Gmndavdraget vid gåvobeskattningen hade i princip Prop.1991/92:60 varit oförändrat . De justeringar avseende skiktgränseroch gmndavdrag som företogs inför årsskiftet 1990/91 skedde bl.a. motbakgmnd av de höjda texeringsvärdena på festigheter och med hänsyn till denallmänna prisutvecklingen. Arvs-och gåvoskatteutteget i befiimer sig intemationellt sett på en myckethög nivå. Med hänsyn till dette och mot bakgmnd av vad jag i det föregåendeuttelat om behovet av en allmän sänkning av kapitelbeskattningen föreslår jag,såvitt gäller klassema I och II,att den högste skattesatsen skallsänkas till och att skiktgränsema i alla tre klassema ungefär fördubblas ide lägre skikten. I klass I bör således den övre gränsen för det lägsteskiktet, där skattesatsen är , höjas från . till 300 000 kr.Skiktet där skattesatsen är - mellan . bör påmotsvarande sätt innefette belopp mellan . Uppgår detskattepliktiga beloppet till . eller däröver bör skatten i skiktetvara vilket ersätter skikt med skattesatsema 30, 40, 50 och 60 %.Förslagen innebär sammanteget att skikten har gjorts bredare och attprogressionen har dämpats. Den närmare utformningen av skatteskaloma framgår avlagförslaget. Mittförslag föranleder justeringar i 28 § AGL. Deföreslagna förändringama i skatteskaloma kan beräknas ge ett inkomstbortfell på420 milj.kr. Utövervissa tekniska justeringar till vilka jag återkommer i det följande är jag nuinte beredd att föreslå ytterligare ändringar av arvs-ochgåvoskattelagstiftningen. I bereds frågan omarvs- och gåvobeskattningens framtida utformning och jag avser att senareåterkomma till denna fråga. Närdet gäller värderingen av s.k. företegsförmögenhet vid arvs- ochgåvobeskattningen hänvisar bestämmelserna i till motsvarande bestämmelser iSFL. Jag har i det föregående föreslagit att SFL skall upphöra att gälla vidutgången av men att den med vissa undanteg och justeringar ändå skalltillämpas vid 1992 - texeringar. Att SFL upphör att gälla innebär attdet är nödvändigt att utforma kopplingen mellan bestämmelsema i AGL och denupphävda lagens värderingsregler avseende företegsförmögenhet på ett någotannorlunda sätt. Mina förslag i dessa hänseenden som föranleder vissajusteringar i 22 § 3 mom. 23 § B och F samt 43 § AGL berörs närmare ispecialmotiveringen. 5.1 Sänkt skattesats för hushållssektoms kapitalinkomster Mittförslag: Skattesatsen för fysiska personers och dödsbons kapitelinkomstersänks från till . Bakgrundentill mitt förslag: Fysiska personers kapitolinkomster beskattos separat med enproportionell stotlig skatt på . Kapitolbeskattningen är därmed frikoppladfrån beskattningen av förvärvsinkomster i fråga om både beräkning avskatteunderlag och skattesats. Skatten på förvärvsinkomster varierar vid 31 %kommunalskatt från i det inkomstintervall där grundavdraget upptrappastill i det inkomstiutervall där det även utgår stotlig skatt förförvärvsinkomster. Ytterligare skillnader mellan kapitolinkomstskattesatsen ochskattesatsema för förvärvsinkomster uppkommer genom att kapitolinkomsterbeskattos med en enhetlig stotlig skatt på medan beskattningen av förvärvsinkomsterberor på kommunalskattesatsen i kommunen. Skälenför mitt förslag: Skattesatsen för fysiska personers kapitolinkomster på 30 %är förhållandevis hög i ett intemationellt perspektiv med hänsyn till attbeskattningen omfettor alla slag av nominellt beräknade kapitelinkomster ochsåledes även reavinster. 1 andra länder förekommer både lägre och högreskattesatser men den fektiska beskattningen är ofta väsentligt lägre genomomfettande undanteg från beskattningen. Enhög beskattning av kapitelinkomster bidrar tillsammans med annankapitelbeskattning till att göra mindre attraktivt för personer medkapitel och entreprenöranda och motverkar därmed en angelägen tillväxt. En hög sammanlagdkap i tel beskattning kan dessutom bidra till skattefusk genom att tillgångaroch inkomster i utlandet inte redovisas. skapar orättvisor och missgynnarsvenska banker och andra institut som verkar här jämfört med institut iutlandet. En hög svensk kapitelinkomstbeskattning kan också skapasnedvridningar genom att gynna sparformer i utlandet som inte inom överskådligtid beskattos i . Det senare gäller t.ex. långsiktiga placeringar ireinvesterande värdepappersfonder med säte i lågskatteländer. Investeringamamåste öka för att bidra till en hög och varaktig tillväxt. Denna ökning avinvesteringarna får inte finansieras genom ett högre offentligt sparande dådetto skulle försvåra nödvändiga skattesänkningar. Finansiering genom lån frånutlandet är inte heller lämplig då detto endast är en kortsiktig lösning sommedför ökad belastning för framtida generationer. Den högre investeringsnivånbör i stället fmansieras genom ett högre hushållssparande. Ett ökathushållssparande är angeläget även av andra skäl eftersom det medför ökadtrygghet och ökade valmöjligheter för den enskilde. Minaförslag om slopad förmögenhetsskatt och sänkt arvs- och gåvoskatt förbättrarvillkoren för sparande i men är inte tillräckliga med hänsyntill högt ställda ambitioner om en hög och Prop. 1991/92:60 varaktigtillväxt. För att stimulera sparandet för alla hushåll är det angeläget attäven sänka kapitolinkomstbeskattningen. Även de nämnda intemationellaaspektema tolar för en sådan ordning. Engenerell sänkning av skattesatsen för hushållens kapitolinkomster till 20 eller25 % är enligt min mening den viktigaste åtgärden av följande skäl. Ensänkning av skattesatsen för kapitolinkomster ger en förhållandevis kraftfulloch varaktig effekt på hushållssparandet genom att sparande generellt blir meraförmånligt som låntogande motverkas. Selektiva sparstimulerandeåtgärder är inte lika verkningsfulla eftersom de kan leda till en omflyttningav sparmedel utan att det totola sparandet ökar. Medutgångspunkt från inkomstskatteutredningens (SOU 1989:33) antoganden om eninflationstokt på och en realränto på ger nuvarande skattesats på 30 %en real ränto efter skatt på . En sänkning av kapitolinkomstskattesatsentill ökar den reala räntan efter skatt till 1,medan en skattesats på ger en real ränte efter skatt på vid dessa an teganden. Förbättringenav sparandets villkor när skattesatsen sänks till belyses också av attrealräntan efter skatt blir positiv vid en inflation på upp till 12 resp. 9 %och inte bara vid en inflation på som när nuvarande skattereglertillämpas. Ensänkt skattesats medför således att såväl vanligt banksparande som andra typerav sparande blir mera förmånligt. Låntegande för bl.a. konsumtionsändamål blirdäremot mindre attraktivt om låntegaren själv får betela i stället för70 % av ränteutgifterna. Avser låntegan-det i stället t.ex. investeringar iaktier balanseras den ökade lånekostnaden av att skattesatsen sänks även föraktieutdelningar och reavinster. gynnar tillväxtbefrämjande investeringari näringslivet jämfört med lånefinansierad konsumtion. Ensänkning av kapitelinkomstskattesatsen är också motiverad vid en jämförelse medden sammanlagda beskattningen av arbetsinkomster. Vid inkomstskatteutredningensanteganden uppgår skatten med nuvarande regler till av den nominellaräntan på eller till , vilket utgör av den reala räntan föreskatt. Skattens andel av den reala räntan överstiger därmed det sammanlagdaskatteutteget för arbetsinkomster inklusive skattedelen av socialavgiftema på36-64 %. En kapitel-iiikomstskattesats på reducerar skattens andel avden reala räntan till , vilket bättre överensstämmer med det sammanlagdaskatteutteget på arbetsinkomster. Enligtnuvarande regler uppgår skattesatsema till 30, 23, 20, 15 och förhushållens normala kapitolinkomster, sparande i aktiebolag med hänsynstogandetill reserveringsmöjligheter, allemanssparande, privat pensionsförsäkring resp.tjänstepensionsförsäkring. En sänkning av skattesatsen för hushållens normalakapitelinkomster till reducerar det högste av dessa skatteutteg. Därmeduppnås en mera rättvis och likformig beskattning av olika typer av sparande,vilket innebär att skatteeffekteri mindre grad än nu snedvrider hushållens val mellan olika Prop. 1991/92:60sparformer. Likformigheten och rättvisan ökar också mera allmänt genom att detblir något mindre betydelsefullt om avkastningen beskattos löpande, som förbanksparande och normala obligationer, eller med tidsfördröjning, som för s.k.nollkupongobligationer, vissa riksgäldskonton, reinvesterande utländskavärdepappersfonder och reavinster. Enannan betydelsefull effekt av en sänkt skattesats är att skatteutteget pårealiserade kapitolvinster reduceras, vilket minskar de inlåsningar somuppkommer genom att försäljningar utlöser beskattning. En av många effekter avdenna typ är att det maximala skatteuttoget vid försäljning av en permanentbostodreduceras från till 6-7,av försäljningspriset när skattesatsen sänkstill . Därmed ökas flexibiliteten på arbets-och bostodsmarknadema,vilket är önskvärt ur ett tillväxtperspektiv. Inlåsningen reduceras även förbl.a. Ettytterligare skäl för en sänkt kapitolinkomstskattesats är att en .skattesatssänkning, tillsammans med följdändringar avseende räntebidragen, geren viss budgetförstärkning. Det ger i sin tur utrymme för ytterligareskattelättnader. Detto är betydelsefullt då det fmns många ur etttillväxtperspektiv angelägna skattesänkningar som av stetsfinansiella skäl intekan genomföras . En allmän sänkning av kapitelinkomstskattesatsen medförvidare administrativa lättnader i förhållande till riktede skattesänkningar. Densammanlagda skatten på aktieutdelningar uppgår till genom attbolagsvinster beskattos som den därefter återstående delenav vinsten beskattes hos aktieägaren. En sänkning avkapitelinkomstskattesatsen till reducerar den sammanlagda skatten till4447,, vilket är ett väsentligt steg i rätt riktning. Eftersom eget kapitelockså gynnas genom Annellavdrag samt genom kapitelbaseradereserveringsmöjligheter uppnås en i ett intemationellt perspektiv förmånligbeskattning av eget kapitel i svenska bolag. Liksom i många andra länder ärdock lånat kapitel fortferande gynnat jämfört med eget kapitel eftersom räntortill skillnad från aktieutdelningar är generellt avdragsgilla. utgör ioch för sig ett argument för ytterligare lättnader i dubbelbeskattningen avaktieutdelningar. En sänkt skattesats för kapitelinkomster medför emellertidatt det omedelbara behovet av ytterligare lättnader av dubbelbeskattningenreduceras. Med hänsyn till att det fmns många andra angelägna skattesänkningaroch med hänsyn till behovet av fortsatte överväganden är jag inte beredd att nuföreslå ytterligare lättnader i dubbelbeskattningen av aktieutdelningar utöverden sänkte kapitelinkomstskattesatsen. Viden bedömning av nivån på kapitelskattesatsen bör även enskilda näringsidkaressituation beaktos. ser en särskild utredare överbeskattningsfrågoma för enskilda näringsidkare och handelsbolag (dir. 1990:82).Utgångspunkten är att behandla de olika organisationsfor-mema förnäringsverksamhet på ett likformigt sätt. En ur tillväxtsynvinkel centralaspekt är att nuvarande högre beskattning av kapitolavkast-ning inom enskildnäringsverksamhet undanröjs. Enligt vad jag erferit överväger den särskildeutredaren att föreslå att enskilda näringsidkares inkomster fördelas mellanen schablonmässigt beräknad kapitolavkastning Prop. som beskattos iinkomstslaget kapitel, och resterande förvärvsinkomst som beskattes iinkomstslaget näringsverksamhet. tillämpas i ochinförs i .