prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Motbakgmnd av den rationalisering som genomfördes i samband med att statensindustriverk, styrelsen för teknisk utveckling och statens energiverk lades ned och bildades har beräknatanslaget på realt oförändrad nivå. Jag har tidigareföreslagit en reducering av vissa anslag till verksamheter som bedrivsinom . Bl.a. bör anslaget tillsmåföretagsutveckling reducerasliksom stödet till teknisk forskning och utveckling. Med hänsyn tilldessa förändringar och med anledning av att ett visst rationaliseringskrav bör kunna ställas på har jagberäknat en reduktion av förvaltningskostnadsanslaget.Dämtöver har jag beräknat en överföring av ca 2 milj.kr. från sjättehuvudtitelns anslag . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Närings- och teknikutvecklingsverket:Förmltningskostnader för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92:100 Bil.13 1991/92Anslag 27 358 000' 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 24 586 847' 1992/93Förslag 25 570 000 'Anslaget Näringspolitisk myndighet: Utredningar och information Från anslaget bekostas utredningsverksamheten ochenergiinriktad informationsverksamhet inom myndighetens verksamhetsområde samt utvecklingsprojektm.m. 1991/92 Beräknad mervärdesskatt 1992/93 Jag föreslår, ilikhet med NUTEKs förslag, att för nästa budgetår beräknas en realt oförändradresurstilldelning. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillNärings- och teknikutvecklingsverket: Utredningar och information /93 anvisa ett reservationsanslag på . Särskilda avvecklingskostnader för statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling och statensenergiverk 1991/92Anslag 1992/93 Förslag 1000' 1 000 /slaget Särskildaav\'ecklingskostnader Från anslaget bekostas f)ersonal-, lokal- ochövriga förvaltningskostnader för uppsagd personal vid de tre tidigaremyndighetema statens industriverk, styrelsenför teknisk utveckling och statens energiverk. föreslår attanslaget tas upp även /93, eftersom de kostnader som har samband med avvecklingen av de tre tidigare myndighetemakvarstår även under detta budgetår. Därtill kommer de kostnader som uppkommer till följd av uppsägning av personal från NUTEKsom en följd av den reduktion av anslaget G I. Närings- och teknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader som jag har föreslagit för /93. Jag föreslår att anslaget förs upp med oförändratbelopp för /93. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillSärskilda awecklingskostnader för statens industriverk, styreben för teknisk utveckling och statensenergiverk för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92:100 Bil. 13 Redovisning av deenergipolitiska programmens resultat, , Riksdagenbeslutade om riktiinjer för energipolitiken (prop. 1990/91:88, NU40,rskr. Enligt riktiinjema måste omställningen av energisystemet, vid sidanom säkerhetskraven, ske med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd.När kämkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan ske,avgörs av resultaten av hushållningen medel, tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion och möjlighetema att bibehålla intemationellt konkurrenskraftigaelpriser. beslut innefattar bl.a. särskildaprogram för att påskynda omställningen och utvecklingen avenergisystemet. Från och med den I juli1991 kan stöd enligt förordningen (1991:1099) om vissa investeringar inom energiområdet, m.m. lämnas för investeringari kraftvärmeproduktion med biobränslen och för att säkerställa en fortsattanvändning av biobränslen ibefintliga kraftvärmeverk. Vidare kan stöd lämnas för investeringar i vindkraftverk och anläggningar förutnyttjande av solvärme. Stödsystemet gäller ochomfattar totalt 1 300 milj.kr. Det handhas ihuvudsak av närings- och teknikutvecklingsverket (). ansvarar förstöd till investeringar i solvärmeanläggningar ibostäder. beslut innehåller även ett program föreffektivare användning av energi. Programmet innefattar bl.a. stödenligt förordningen (1988:806) om statiigt stöd till utveckling, upphandlingoch introduktion av energieffektiv teknik(senast ändrad 1991:1098). Stödsystemet trädde i kraft den 1 juli 1991och gäller . Den totala medelsramenuppgår till 750 milj.kr. Stödsystemet handhas av . Vidare disponerar 10 milj.kr. för samordningoch utveckling av informationrörande effektiv energianvändning till mindre och medelstor industri. disponerar 5 milj.kr.för arbetet med energideklarationer, m.m. Programmen för omställning och utveckling avenergisystemet innefattar också ett medelstillskott tillenergiteknikfonden genom anslag på 110 milj.kr. Dämtövertillförs fonden, liksom tidigare, medel sommotsvarar . per kubikmeter olja av den allmänna energiskatten påoljeprodukter. Fondens inriktning har enligt förordningen (1988:805) om statiigt stöd ur energiteknikfonden,m.m. (senast ändrad 1991:1097) vidgats till att omfatta stöd till bl.a. demonstration av energieffektiv teknik i lokaler och bostäder samtinom industrin. Särskild prioritet skall ges till utveckling av teknik rörandestorskalig vindkraft och utvecklings-och demonstrationsprojekt rörande användning av motoralkoholer. I beslutbetonas vikten av att och regeringen har Prop. 1991/92:100 möjlighetatt bedöma resultatet av insatsema för energihushållning och gu 13 insatsemaför ny kraft- och värmeproduktion. Det förutsätts att de resultat som uppnås genom de energipolitiskaprogrammen skall redovisastill i budgetpropositionen. Regeringen skall förelägga förslag om de ytterligareåtgärder som är motiverade. Det ärdärför, enligt beslutet, nödvändigt att de energipolitiska programmenfortlöpande följs upp och utvärderas. Denredovisning som skall lämnas till fömtsätter att ett betydande underlagsmaterial tas fram. Motden bakgmnden uppdrog regeringen åt statensenergiverk, efter ,att utvärdera programmen för omställning och utveckling av energisystemet, m.m.samt att redovisa resultatet av utvärderingen till regeringen. NUTEKs redovisning (R 1991:1), Energirapport ,överiämnades till industridepartementet den 3 september 1991.Redovisningen gjordes, iöverensstämmelse med regeringens beslut, översiktlig. har vidare inkommit med en redovisning avpågående insatser för en effektivare energianvändning. gör följande bedömning beträffandeelproduktionens utveckling . Under ett årmed normal nederbörd kan ca el produceras med vattenkraft . Normalårsproduktionen antas öka till 65TWh . Ar 1990 var ett extremt varmt och vattenrikt år,vilket medförde att kärnkraftsproduktionenkunde nedregleras. Produktionen uppgick till ca år 1990.Produktionsförmågan beräknas uppgå till . Elproduktionskapaciteten i industriellamottrycksanluggningar beräknas förblioförändrad fram , dvs. Den ekonomiskt tillgängligakraftvärmeproduktionen, dvs. samtidig produktion av el och värme, uppgår till ca . Fram beräknas etttillskott av kraftvärme på knappt i form av stora kraftvärmeanlägg-ningar. antas ytteriigare en visskraftvärmeutbyggnad, men främst ismå anläggningar varför tillskottet till kraftbalansen beräknas bli litet. Produktionskapaciteten i de svenskaoljekondenskxaftwerken uppgår till knappt23 TWh . Anläggningarna utnyttjas främst som s.k. torrårsreserv. införs skärptamiljökrav för utsläpp av svavel och kväve från befintliga anläggningar.Dessa begränsningar antas reducera den befintliga produktionskapaciteten med1,. väntas den totalakapaciteten i befintliga oljekondenskraftverk uppgå till 21 TWTi el. Utbyggnadstakten av vindkraftverk är, enligtNUTEK, svår att bedöma, och det antas att vindkraften inte kommer att geannat än marginella bidrag till kraftsystemet . Den sammanlagdainstallerade effekten i svenska vindkraftverk är ca 11 MW. planer på ett tjugotal nyavindkraftverk med en sammanlagd effekt på Prop. 1991/92:100 knappt 4 MW. Elanvändningen, inkl. överförings- ochdistributionsförluster men exkl. kraftverkensegenförbmkning, var knappt . Fram beräknas elanvändningen öka med igenomsnitt till 152 TVvTi. bedömer att utsläppen av koldioxid frånkraftproduktionen ökar från ca 1,2 milj. ton till ca 6,7 2000. Ökningen förklaras av en ökad användning av fossila bränslen. De energipolitiska programmen för omställning ochutveckling av energisystemet infördesden . Med hänsyn till att stödsystemen endast varit i kraftunder är det, enligt , för tidigt att göra bedömningar av hur stöden kommer att utnyttjas. anger dock att en preliminär uppskattning tyder på ettstort intresse för stöd till investeringar i nya anläggningar förkraftvärmeproduklion med biobränslen.Enligt är det nu inte heller möjligt att bedöma behovet avförändringar av programmen. Energirapport , harremissbehandlats. Synpunkter har inkommit från statens pris- ochkonkurrensverk, plan- och bostadsverket,statskontoret, , , , ,i , . , Svenska EnergiföreningarsRiksorganisation (SERO), , ,, (), ,akademikers centralorganisation.Tjänstemännens och . Remissinstansema har överlag inga invändningarmot de bedömningar som NUTEKredovisar. SNF anser dock att rapporten saknar viktiga fakta om elmarknadensstmktur och priser samt att prognosema för elanvändningen är metodologiskt dåligt redovisade. EnligtSERO kommer utbyggnadstakten avmedelstor vindkraft bli lägre än den planerade till följd av dålig ekonomi i projekten. Huvuddelenav de energipolitiska programmen för omställning och utveckling avenergisystemet startades (xh har således varit i kraft . De bedömningar som kan göras avprogrammen bygger därför på begränsade erfarenheter. Det är mot denbakgmnden för tidigt att nu söka dra någraslutsatser om resultaten av insatsema för energihushållning och ny kraftproduktion. Regeringen avser att under det kommandeverksamhetsåret noga följa utvecklingen i syfte att återkomma med enutföriigare redovisning budgetproposition. Jag har i denna frågasamrått med chefen för jordbmksdepartementet. Jag återkommer strax tillanslagsfrågan. Chefen för jordbruksdeparte- Prop. 1991/92:100 mentet hartidigare tagit upp de anslagsfrågor i de energipolitiska pro- g|j J3grammen som rör biobränslen. Jaghemställer att regeringen föreslår att ta del av vad jag har anfört om de energipolitiskaprogrammen och utvecklingen av energisystemet. Verksamheten vid affärsverket Bakgrund AffärsverketSvenska Kraftnät förvaltar och driver /92 storkraftnätet för el, inklusive de statligt ägdautlandsförbindelserna. Riksdagenbeslutade (prop. 1990/91:97, NU38, rskr. 318) att verksamheten medstorkraftnätet inom skulle föras över till en separat organisation, när huvuddelen av verksamheteni fr.o.m. år1992 skulle övergå till att drivas i aktiebolagsform. 1 avvaktan på statsmaktemas slutliga ställningstagande avseendestorkraftnätets framtida organisation skulle verksamheten bedrivas iaffärsverksform. , sedermera , har på regeringens uppdrag särskilt utrett fråganom den framtida organisationen för det svenska stamnätet. har kraftnätsutredningen (I 1991:04)förberett inrättandet av det nya affärsverket. Genom regeringsbeslut den 14 november 1991inrättades affärsverket SvenskaKraftnät från . ansvarar för storkraftnätet och utiandsförbindelsema.Organisationen omfaltar i huvudsakaffärsområdet , den operativa nätdriftledningen och delar av kontrollsystemverksamheten i det tidigarestatens vattenfallsverk. har enligt sininstmktion, utfärdad den 19 december1991, till uppgift att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert ochmiljöanpassat kraftöverföringssystem,sälja överföringskapacitet samt i övrigt bedriva verksamheter som är anknutnatill kraftöverföringssystemet. Verket skall därvid också - bygga utstorkraftnätet baserat på samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar, - främja konkurrens inom elöverföringsområdet, - främja forskning, utveckling och demonstration avny teknik av betydelse för verksamheten, - svara för den operativa beredskapsplaneringeninom sitt verksamhetsområde under kris- eller krigsförhållanden. Enligtinstmktionen skall verket i huvudsak självt besluta om sin Prop.1991/92:100 organisation. Inledningsvis kommer verket att i huvudsak behålladen gjj jj organisation som tidigarefunnits för motsvarande verksamheter vid , medkomplettering av sådana funktioner som ett självständigt verk skall svara för.Under år 1992 bedöms vissa förändringar av verkets organisation komma att ske. Enproposition om elmarknaden planeras , där bl.a. frågan om den framtida organisationen för verksamhetenmed storkraftnätet m.m. kommer att behandlas. Ett altemativ är attverksamheten bedrivs i aktiebolagsform . I skrivelse harkraftnätsutredningen inkommit med förslag till investerings- ochfinansieringsplan m.m. för verksamheten - 30 juni 1992och för /93. Förslaget omfattade de investeringar som enligttidigare planering inom statensvattenfallsverk skulle ske i storkraftnätet. har godkänt (prop.1991/92:49, NUlO, rskr. 92) inriktningen och omfattningen av dessa investeringar och deras finansiering förperioden - . Regeringensbeslut om inrättandet av affärsverket Svenska Kraftnätinnebär bl.a. att kontrollsystemverksamheten ingåri affärsverkets organisation. Avsikten är att denna verksamhet skall läggas i ett särskilt aktiebolag inom affärsverketså snart det är praktiskt möjligt. förslag till investerings-och finansieringsplan omfattade inte kontrollsystemverksamheten m.m. 1 enskrivelse harkraftnätsutredningen inkommit med kompletteringar avseende investerings- ochfinansieringsplanen så att den omfattar även investeringar avseendekontrollsystemverksamheten. Enligt kraftnätsutredningens förslag bör kontrollsystemverksamheteningå i investerings- ocH finansieringsplanen redan från Ijanuari . Iskrivelsen föreslås vidare att affärsverketSvenska Kraftnät dämtöver bör medges en ram för rörlig kredit, i form avriksgäldslån, om högst 100 milj. kr. Enligt beslut om ombildningen avVattenfall till aktiebolag, m.m. skall statsmaktema ta ställning tillden framtida organisationsformenm.m. för verksamheten med storkraftnätet. Utökad investerings- och finansieringsplan för /92, m.m. Kraftnätsutredningenföreslår att den av godkända investerings-och finansieringsplanen för innevarande budgetårför affärsverket (prop. 1990/91:49, NUlO, rskr. 92)utökas så att den omfattar äveninvesteringsbehovet avseende kontrollsystemverksamheten. Detta investeringsbehov har i statensvattenfallsverks senaste flerårsplan tagits upp under"Kontrollanläggningar" och beräknats till sammanlagt 65 under år 1992.Självfinansieringen har beräknats till 20 milj.kr. 1991/92:100 och det tillkommande upplåningsbehovetsåledes till ca 45 milj.kr. Av dessainvesteringar beräknas 30 milj.kr., med ett upplåningsbehov om 21 milj.kr., skeunder . Svenska Kraftnäts investerings- och finansieringsplan för innevarande budgetår,således perioden - , föreslås därför utökas meddessa belopp. har vidare föreslagit attaffärsverket skall medges en ram för rörlig kredit, i form avriksgäldslån, om högst 100 milj.kr. Investeringar under /93 Kraftnätsutredningenhar lämnat förslag till bl.a. investerings- och finansieringsplan förverket för /93. Förslaget bygger på de investerings- ochfinansieringsplaner som tidigare upprättats inom för motsvarande verksamhetsområden. Investeringama istorkraftnätet avser både åtgärder för att bibehålla en hög driftsäkerhet i befintliga ledningar och åtgärder för att öka kapaciteteneller bygga nya ledningar och ställverk m.m. Investeringarna i kontroll-anläggningarnaavser främst ny utmstning m.m. i driftdatanätet. Det totala finansieringsbehovet för planeradeinvesteringar i storkraftnätet ochkontrollanläggningama beräknas bli 750 milj.kr., varav 65milj.kr. Av detta beräknas 620 milj.kr. kunna finansieras med avskrivningsmedel.Upplåningsbehovet blir därmed totalt130 milj.kr. Upplåningen förutsätts ske via . tar i sin skrivelse den 30augusti 1991 även upp frågan om affärsverket Svenska Kraftnätseventuella medverkan i en planeradhögspänningskabel mellan och . Denna investering har fömtsätts genomföras av ett tyskt-svensktaktiebolag med ochSydkraft AB som svenska delägare. Enligt kraftnätsutredningens mening bör en sådan kabel kunna utnyttjas avfler än de två största svenskakraftföretagen. En möjlighet att åstadkomma detta är enligt kraftnätsutredningenatt affärsverket blir delägare i högspänn-ingskabeln och sedan upplåteröverföringskapaciteten till transitörer. Enligt planema skall högspänningskabeln upphandlasunder . Dentotala investeringen beräknades till 1,. varav ungefär en fjärdedelskulle eriäggas vid upphandlingen. Vid ett eventuellt delägarskap med entredjedel i projektet skulle affärsverket behöva investera ca200 milj.kr. En möjlighet är att verkets eventuella åtagande iprojektet skulle ske till hälften genomfinansiering och till hälften genom borgensåtagande. föreslog att investerings-och finansieringsramen för skulle utökas med 100 milj.kr.,liksom även borgensramen med 100 milj.kr.,för verkets eventuella deltagande i byggandet av en högspänningskabelmellan och . I tabellensammanfattas kraftnätsutredningens förslag, inklusive even- Prop.1991/92:100 tuella investeringar i samband med deltagande ibyggande gjj jj av en högspänningskabel . Investerings- och finansieringsplan samt behov av riksgäldslån för investeringar (milj.kr.) Investeringari anläggningar 800 850 550 EgenTmansiering 610 620 450 Upplåningsbehovet 190 230 100 Kraftnätsutredningensförslag till investerings- och finansieringsplan för affärsverket SvenskaKraftnät bygger på ett underiag som har utarbetats av statens vattenfallsverkför den milande treårsplaneringen. Bortsett från det eventuella deltagandet i kabelprojektetSverige-Tyskland ingår således huvuddelen av investeringsverksamheten i enlångsiktig planering. Det är enligt min uppfattning lämpligt att det nyaaffärsverket tills vidare fortsätter densedan lång tid planerade inriktningen av investeringsverksamheten. Jag förordar därför att den investerings-och finansieringsplan som föreslagitsav kraftnätsutredningen godkänns av . Beloppen har ienlighet med den mllande treårsplaneringen på det tidigare beräknats kalenderårsvis.Omperiodiserade till /93 blir de planerade investeringamasammanlagt ca 800 milj. kr. och föranlederett upplåningsbehov under budgetåret om ca 230 milj. kr. Kraftnätsutredningensförslag att komplettera den nu gällande investerings-och finansieringsplanen för innevarande budgetår, avseende perioden - , bör godkännas.Kompletteringen avser investeringar inom den kontrollsystemverksamhet somsnarast kommer att läggas i aktiebolagsform. Även förslaget att låta affärsverket SvenskaKraftnät få disponera en särskild ram om högst 100 milj. kr., somriksgäldslån, för rörlig kredit bör genomföras. När det gällerfrågan om verkets eventuella deltagande i byggandet av en högspänningskabel mellan och ,Baltic , vill jag erinra om att i princip alla befintliga statiigt ägdautiandsför- bindelser har överförts till affärsverketSvenska Kraftnät när delades upp påVattenfall AB och . skall gälla till dess attstatsmaktema beslutar om den framtida organisa- Prop. 1991/92:100 tionen avstorkraftnätet och utiandsförbindelsema. Detta planeras ske gjj 13 underår 1992. Frågan om affärsverket Svenska Kraftnäts engagemang iutiandsförbindelser kommer således att behandlas av regeringen inom en snarframtid. Jag anser dock, liksom kraftnätsutredningen, attaffärsverket nu bör ges lämpliga finansiella fömtsättningarinför en diskussion i frågan med övriga intressenter. Den investerings- och finansieringsram som jagförordar för /93 germöjlighet för att delta i Baltic Cable om så blir aktuellt. Av samma skäl bör ramen förregeringens bemyndigande att beslutai frågor som rör förvärv av aktier och bildande av bolag inom affärsverket Svenska Kraftnäts verksamhetsområdeökas från nuvarande 35 milj.kr. till 135 milj.kr. Även regeringensbemyndigande att teckna borgen till bolagi vilka affärsverket förvaltar statens aktier bör ökasfrån nuvarande 75 milj.kr. till 175 milj.kr. Jag vill understryka att mitt förslag tillinvesterings- och finansieringsplan inte innebär något ställningstagande tillaffärsverket Svenska Kraftnätseventuella engagemang i det nu aktuella kabelprojektet . Mitt förslag innebär endast att vissafinansiella förutsättningar blir klarlagda. Som upplysning vill jag slutligen nämna attregeringen tillämpar samma principerför den ekonomiska stymingen av affärsverket som tidigare tillämpades mot statensvattenfallsverk. Dessa principer, som beslutades av (prop. 1987/88:87, NU41, rskr. 376), gäller bl.a. avkastningskrav,beloppsgränser för investeringar utan regeringens godkännande, m.m. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1.godkänna en utökning avinvesteringsplanen med 30 milj.kr. och en ökning av upplåningsbehovetmed 20 milj.kr. för affärsverket för /92, 2.godkänna att affärsverketSvenska Kraftnät som en ram för röriig kredit får uppta riksgäldslån,utöver upplåning för investeringsändamål, om högst 100 milj. 3.godkänna inriktning ochomfattning av investeringsplan för affärsverket /93 i enlighet med vad jag har anfört, 4.godkänna finansieringsplanför affärsverket för /93 i enlighet medvad jag har anfört, 5. bemyndiga regeringen att /93 besluta i frågor som rör förvärv av aktier ellerbildande av bolag inom affärs verket Svenska Kraftnätsverksamhetsområde inom en ram av 135 milj.kr., 6. bemyndigaregeringen att teckna borgen till bolag i vilka affärs- Prop. 1991/92:100verket förvaltar statens aktier intill ett sammanlagt gjj 13 belopp om 175 milj.kr. Verksamheten vid Trollhätte kanalverk Trollhätte kanalverk ansvarar förkanaler, slussar och farieder mellan Göteborgoch Vänem samt för . Kanal rörel sen har tidigare utgjort ettsärskilt affärsområde inom . Riksdagenbeslutade att verksamheten i , utom det s.k. storkraftnätet ochutiandsförbindelsema, skulle överföras till ett av staten ägt aktiebolag () . Enligtriksdagsbeslutet borde kanalrörelsen tills vidare förvaltas av . I samband med regeringens proposition(1991/92:49) om vissa frågor vid överföringen av verksamheten vid statensvattenfallsverk till aktiebolagsform, var jag med hänvisning tillkanalverksamhetens ekonomiska utfalloch de frågor som sammanhänger med utövandet av myndighetsuppgifter, inte beredd att förorda att kanalverksamheten överfördes till aktiebolagsform vid årsskiftet1991-1992. Regeringen föreslog att Trollhätte kanalverk drivs vidare somett affärsverk med ansvar för drift ochförvaltning för kanalverksamheten i Trollhätte och . Riksdagenanslöt sig till regeringens förslag (NUlO, rskr. () har i skrivelse redovisat förslag till bl.a.investerings- och finansieringsplan för verk . Det övergripande målet för kanalrörelsen är atttillhandahålla en snabb och säker transportled för nyttotrafik medfartyg året mnt till samtiiga hamnar iVänem och och under isfri period till samt att förfritidstrafiken tillhandahålla en turistied med tidsenlig service. Verksamheten beräknas ha ett i stort settoförändrat antal av fartygspassagerunder . Godsmängden och antalet fritidsbåtar på kanalen beräknas dock minska något underperioden. 1 Investeringar inom Trollhätte kanalverk (milj.kr.) De största investeringama avserledverk i en sluss, Qärrstyming av bro, Prop. 1991/92:100 muddring ochmodemisering av luckor och portar i sluss. Syftet med in- gjj J3vesteringama är att öka driftframkomlighet och säkerhet i farieden för störrefartyg. Kanalverkets intäkter från verksamheten utgörs avfarledsvamavgifter på utrikes godssamt intäkter från bl.a. lotsning, båtmansservice och fritids-båtsslussning. Utöver detta ger drift ochunderhåll av broar för ochkommuner samt andra entreprenaduppdrag intäkter till verksamheten. För att möjliggöra fullständig kostnadstäckningutgår också statsanslag från sjättehuvudtitelns anslag Ersättning för viss kanaltrafik. Anslaget för /92 uppgick till 59 780 000 kr.Chefen för har tidigare denna dag behandlatkanalverkets anslagsframställan avseende /93. Verksamheten vid Trollhätte ochSäffle kanaler drivs /1992av ett nyinrättat affärsverk, Trollhätte kanalverk. Affärsverks-formen bör utnyttjas övergångsvis och i avvaktanpå ställningstaganden om Vänersjöfartensroll i regionen och kanalverksamhetens framtida inriktning.