prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 1bedömningen av biståndets resultatgör SIDA ett urval av tre typer av insatser i olika länder och visar hur man kan dra slutsatser vad gäller relevans,måluppfyllelse, kostnadseffektivitetoch varaktiga effekter. Man följer härvid den modell som utveckladesunder . Redovisningen ger en inblick i hur SIDA arbetar med olika måloch den ger också underlag för att kunna bedöma om biståndet går till rättsaker. För landavsnitten är redovisningen ojämn. För vissa länder sker redovisning enligt ovan, men i övriga fallredovisas endast resultat av enskilda insatser. Kvaliteten bör successivt kunna höjas och görasjämnare genom att mål-ochresultatstyrningen ges fullt genomslag i verksamheten generellt. När det gäller redovisning av resultat i olikaländer, och slutsatser som kan dras för den fortsatta verksamheten,föratsätts detta ske mer fullständigt i sambandmed att nya samarbetsprogram behandlas. Dessa redovisningar skall ligga till grand för regeringens speciella direktiv beträffande biståndet tillenskilda länder. 1 likhet med erfarenheteraa från den tidigareutredningen om effektivitet, sompresenterades för , visar SIDAs FAF attkostnadseffektiviteten ägnas mycket liten uppmärksamhet. Frågan om kostnadseffektivitet måste uppmärksammas mersystematiskt än vad som skett i det hittillsvarande biståndsarbetet. Jag anseratt sådana bedömningar skall ingå iden resultatanalys som skall utgöra beslutsunderlag för regeringen. SIDA bör därför utveckla metoder fören bättre redovisning på detta område. Det är angeläget att SIDAs arbete med attförtydliga rolleraa i biståndsprocessenfortsätter, men att hänsyn därvid tas till de faktiska föratsättningarna i olikaländer. Jag anser vidare att arbetet med att utveckla sambanden mellan utvärderingar och ökad effektivitet skak drivas med kraft. Strävan till ökad koncentration i biståndet innebär också att SIDA måste arbeta mer aktivt med frågor om hur manavslutar insatser och verksamheter. De prioriteringar som görs i SIDAsanslagsframställning ligger enligt minmening väl i linje med och regeringens direktiv. 1 regeringsdeklarationenpoängteras vikten av ökat stöd till demokratifrämjande verksamhet och till insatser som främjar utvecklingen av fungerande marknadsekonomier. Dessa frågor har enframträdande plats i SIDAs anslagsframställning. Ökade satsningar påekonomiska strakturreformer för att byggaupp fungerande marknadsekonomier, främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter,fattigdomsbekämpning, kunskaps- och institutionsuppbyggnad,miljösatsningar och kvinnors deltagande i utvecklingsprocessen ärcentrala delar i biståndet. Det är väsentligt att biståndet, så långt det är möjligt, främjar tillkomsten av en miljö somtar tillvara och uppmuntrar inhemskainitiativ till ökad produktion. Fortsatta satsningar på infrastraktur spelar därvid en betydelsefullroll. Jag har i tidigare avsnitt betonatmottagarländemas ansvar att föra en 167 utvecklingsfrämjande politik, därekonomiska reformer för marknadseko- Prop. 1991/92:100 nomi, respekten förmänskliga rättigheter och demokratisering utgör cen- Bil. 4 trala element. De särskilda anslagen förskuldlättnader och för demokratifrämjande insatser utgör viktigainstrament för att ännu starkare kunna påskynda de positiva förändringar sompågår inte minst i våra större samarbetsländer. För ett effektivt genomförande krävs ocksåansvarsfulla givare. Det är väsentligtatt biståndet utformas så att de resurser som finns hos mottagare ochgivare i form av kapital, teknik och kunnande uttnyttjas på mest effektiva sätt och så att biståndet når fram tilldem man vill hjälpa. Jag välkomnar SIDAs fortsatta arbete med dessa frågor.Satsningar på kunskaps- ochkompetensutveckling är viktiga föratsättningar för att biståndet skall resultera i varaktiga förbättringar. Jagvill i det sammanhanget poängtera vikten av att förbättra system ochratiner för att så långt det är möjligtsäkerställa att biståndsmedel används för avsedda ändamål och att institutioneroch system som kan motverka korraption i enskilda länder utvecklas. Jag delar SIDAs uppfattning om vikten av attbiståndet i större utsträckninginriktas på fattigdomsbekämpning i bred mening. Fattigdomsinriktningen och prioriteringen av demokratiskutveckling, miljö och sociala sektorerutgör tyngdpunkten i SIDAs verksamhet. Fördjupad satsning på utbildning och hälsovård är väsentligt liksominsatser för att främja kvinnorsdeltagande i utvecklingsprocessen. Frivikigorganisationeraa spelar en viktigroll i detta arbete. Jag menar attSIDAs informatörsroll i biståndet är av mycket stor betydelse. Informationen om förhållandena i de fattiga länderna, biståndetsvillkor och resuhat är ett centrah instrament för att kunna fördjupa engagemanget för intemationellasolidaritetspolitik. Skolan är härvid en särskilt viktig målgmpp. Medieroch materialproduktion är viktiga redskap. Jag vill särskilt framhålla det personligaengagemangets betydelse i biståndet. Det gäller både det opinionsbildandearbetet i och biståndets genomförande ute i fält. Insatser för attbekämpa invandringsfientlighet är en integrerad del i detta arbete. SIDA samverkar såväl inomlandsamarbetet som i andra program med olika multilaterala organ såsomVäridsbanken, , UNHCR m. fl. Det sker bl. a. inom hälso-, utbildning- och jordbrakssektora samt inom katastroföiståndet. Sådant s.k. muhibi-bistånd diskuteras av multibi ståndskommittén, vars betänkande redovisas i inledningen under rabriken utredningar m m. Denna typ av samverkantorde vara till ömsesidig nytta men kan i vissa fall medföra problem, nämligen när multibi-insatseraa blir av en sådan storleksordning i ett FN-organ att de generella styrmekanis- meraa i organet i fråga sätts ur spel. SIDA har därför ett ansvar för att den del av biståndet genom SIDA som går till FN-organisationema inte får sådana konsekvenser. Det skall poängterasatt SIDA genom denna typ av samverkan förvärvat betydelsefuka erfarenheter av de multilaterala orga nens verksamhet. Det är angeläget att dessaerfarenheter på ett mer syste matiskt sätt förs in i beredningen av det multilaterala utvecklingsbistån- '"° Beredning av s.k.multibi-bistånd som skett på avdelningen för inter- Prop. 1991/92:100nationellt utvecklingssamarbete, har i allt väsentligt kun-Bil. 4 nat föras över till SIDA. Jag avser fullfölja denna utveckling. För vissa programländer finns skäl att särskiltfrämja ett samarbete där flerbiståndsmyndigheter får en ökad roll. Med ökad mångfald i biståndet, förändringari dess sammansättning och med en förbättrad, eller utsikter till förbättrad ekonomi i vissa mottagarländer finnsbehov av att också anpassa samarbetsformerna. Särskilda medel haranslagits inom anslaget C 3, anslagspostenprojektbistånd till vissa länder, för att främja samarbete i andraformer. Det tillgängliga utrymmet för nyabiståndsinsatser genom SIDA blir mindreän det som ligger till grand förSIDAs beräkningar. Krishärdarna i världen, men också möjligheter tillåterappbyggnad i t.ex. , kräverfortsatt hög beredskap och resurser för sådana insatser. Regeringens tonvikt på stöd till demokrati och marknadsekonomi återspeglas också i mina förslag till prioriteringar i enskildaanslagsposter. Ökade resurser ges till demokratifrämjande verksamhet ochtill stöd för ekonomiska reformer, miljö och skuldlättnader. En grandläggande föratsättning för långsiktigutveckling är att de resurser som finns satsas på angelägna projekt inom ramenför en utvecklingsfrämjandeekonomisk politik. Lösningen ligger inte alltid i mer resurser utanframför allt i att de används på ett ansvarsfukt sätt. Jag har i bedömningen av olika anslagsramar försöktsäkerställa att redan gjorda utfästelser inom det långsiktiga samarbetetmed enskilda länder skall kunna genomförassom planerat. Vissa industriinsatser i , , och Zambiakommer att överföras till för att genomföras enligt den nya organisationens mandat och arbetssätt.Landramarna har anpassats för sådan omläggningar. Jag vill i detta sammanhangpåpeka att många programländer erhåller betydande bidrag utanför landramaraa. Jag tillstyrkerSIDAs förslag till delegering av beslutanderätt då det ligger i linje med syftet med resultatstyraing. Jag föreslår att SIDAbemyndigas besluta om insatser inomramen för ett av regeringen ingånget samarbetsavtal,i vilket anges inriktningen för biståndet och fördelningen på sektorer. Iregeringsskrivelse avseende sådant samarbetsavtal skall en samlad redovisningske av resultaten i biståndet samt slutsatser för den fortsatta verksamheten. I fråga om särskildaprogram, särskilda miljöinsatser samtdemokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd samt det regionala SADCC-samarbetet har SIDA att i ensärskild regeringsskrivelseklargöra inriktning och omfattning av verksamheten inför utformandet av riktlinjer i regleringsbrevet. Ovanståendeförslags genomförande förväntas effektivisera handläggningen av ärenden inomav regeringen fastlagda prioriteringar. Uppdelningen av anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA framgår av tabell 5. Tabell 5.Utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1991/92- Prop. 1991/92:100 1992/93 (milj.kr.) Anvisat Förslag Förändring 1991/92 1992/93 5 (1) 80 (2) 55 (2) 15 (2) 40 (3) 15 (2) 35 (4) 15 (5) 55 (6) 20 (6) Demokrati.mänskliga rättigheter och humani tärt bist. 550 Katastrofer mm. 1 060 Stöd till återuppbyggnad Bistånd genom folk rörelser o. vissa andra organisationer Särskilda miljöinsatser Särskilda program Rekrytering o. utbildning av fältpersonal Vissa landprogramkostn. + 55 (7) + 6 (8) - 8 (9) SUMMA; 7 300 (1)För och avsätts därutöver 5 milj. kr. vardera till anslaget C3. Andra biståndsprogram,anslagsposten. Projektbisténd till länder. FörZimbabwe avsätts 10 milj. kr. till samma anslagspost. (2)Medel förindustriutveckling har överförts till anslaget C 3. Andra biståndsprogram,anslagsposten. (3)Medel förNORSAD-fonden och handelsfrämjandeverksamhet överförs till C 3. Andra biståndsprogram,anslagsposten Näringslivsutveckling (4)Budgetåret1991/92 anvisades inga nya medel p. g. a. den stora reservationen. Bilateraltutvecklingssamarbete utöver landprogrammen Prop.1991 /92:100 Demokrati,mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd Måletatt främja mänskliga rättigheter och en demokratisk samhällsutveckling ges en central ställning iutvecklingssamarbetet. Demokrati,mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd ger möjligheter till attspecifikt stödja demokratimålet. Demokratimålet syftar till att stödja människors ansträngningar i fattiga länder att utan fraktan fritt få forma sittsamhälle. Ett viktigt arbete gäller att stödja framväxten avsamhällsinstitutioner, som är avgörande för rättsstatensupprätthållande och därmed för att den enskildes medborgerligarättigheter ska garanteras. Biståndet skall främja samhällsprocesser som kanleda fram till ett demokratisktstyrelseskick. Vikten av erfarenhetsutbyte mellan olika samhällsaktörer och möjlighet tik dialog kringdemokratifrågor skall inte underskattas. Goda erfarenheter har vunnitsnär stöd lämnats till bland annatafrikanska seminarier för diskussion om politisk pluralism och rättsäkerhet. Stöd till olika former av kommissionsarbete och annan verksamhet,vilka syftar till att stärkarättsordning och demokrati kan också bli aktuekt. Jag föratser fler initiativ och ökade insatser inom dessaområden. Allmänna val utgör ofta ett kritiskt inslag iövergången från diktatur till demokrati.Jag menar att föratsättningar måste skapas så att val kan hållas i ordnade former och på hederlig väg. Till ett avde viktigare demokratibe-främjandeinsatserna hör därför att genom olika arrangemang bidra till att mötaden ökade efterfrågan på valteknisk assistans. Det hittillsvarande humanitära biståndet tillSödra kan förväntas minska tillföljd av pågående förändringar i . Däremot kommer ett ökat stöd för processen mot demokratisering ilandet att bli aktuellt. En fortsattmarkant satsning för södra och är därför berättigad. Sammantaget förutser jag att en stor del avanslagsposten används till att stödja redan igångsatta processer mot demokratioch stärka respekten för de mänskliga rättigheterna". Fortsatta och utökade insatser bör göras för attväraa respekt för grandläggande rättigheter i lägen där väpnade internakonflikter eller politiskt förtryck hotar att allvarligt åsidosätta människorsfrihet, personliga säkerhet och integritet. Det kan gälla länder därregeringar valt att tillgripa våld (5)Miljörelateradeinsatser inom Mekongkommitténfinansieras över anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram,anslagsposten Andra multilaterala bidrag. Miljöinsatser.Reservationen täcker övriga budgeterade insatser. (6)Medel för CostaRica om 40 milj. kr. överförs frånanslagsposten Utvecklingssamarbete raed (för1991/92 benämnt Projektbiständ till ) till anslagetUtvecklingssamarbete med . 7) Civilainsatser i saraband raed FNs arbete för fredoch återuppbyggnad finansierasfrån anslaget Cl. Bidrag tillinternationella biståndsprogram , anslagspostenAndra multilaterala bidrag, delposten övrigainsatser. (8) Multilaterala biträdandeexperter finansieras från anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram,anslagsposten. bidrag, delposten.Multilaterala biträdande experter. (9) Vissa administrativa kostnader har överförts tillanslaget C 4. Styrelsen för internationell utveckling(SIDA). för att tiktvinga sig tystnadeller fall där statsmakten inte förmår att Prop. fullgöra sina åtaganden attupprätthålla respekten för mänskliga rättighe- Bil. Jag vill idetta sammanhang särskilt fasta uppmärksamheten på det djupt bekymmersamma läget i en rad inklusive flera demokratier. Det är angeläget med en aktivhållning kring frågan hur stöd kan lämnas till väm för mänskliga rättigheter idenna del av världen. Trots demokratiska landvinningar i Latinamerikagör bristande respekt för mänskliga rättigheter det motiverat med fortsatta ochutökade insatser i den andinska regionen. ICentralamerika kommer det humanitära biståndet även fortsättningsvis att ha en viktig roll för att främja ochbefästa den pågående freds- och demokratiseringsprocessen. På andra håll iLatinamerika avslutas ett mångårigt humanitärt bistånd i och /92. Humanitärtbistånd och stöd till människorättsorganisationer är påkallat för att lindra palestiniers svåra situationinom de av ockuperade områdena. Sådana insatser motiveras utifrån enomsorg om den enskildes väl.' Ett angeläget område för insatser utgör stöd tillfristående intemationella och regionala organisationer verksamma för mänskligarättigheter. Dessa organisationerspelar en viktig roll för att övervaka respekten av mänskliga rättigheter samt bidra till ökad kunskap och förståelese för denna del avfolkrätten. Ett utökat stöd kan föratses till FNs tekniska rådgivning förmänskliga rättigheter i takt med att nya riktlinjer för verksamheten börjar tillämpas. Från anslagsposten kan stöd lämnas till välavgränsade, målinriktade förhandlingarmellan parter inblandade i konflikter med allvarliga humanitärakonsekvenser. En föratsättning är att har ett humanitärt engagemang i området och att FN ej ålagts attövervaka fredsprocessen. I en lång radav våra samarbetsländer har likartade erfarenheter vuxit fram vad avser frågor om valförfarande, insyn ochgranskning av statsförvaltning ochrättsgarantier. Jag anser det angeläget att fånga upp dessa erfarenheter och gemöjlighet till ett åsikts- och erfarenhetsutbyte mellan nyckelaktörer i vårasamarbetsländer. Mot bl a den bakgranden avser jag att ordna ett symposium för mänskliga rättigheteri under kommande budgetår. Medel för denna konferens bör ställas till regeringensdisposition och belasta anslaget C2. Utvecklingssamarbete genom SIDA, anslagspostenDemokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd. Betydelsen av demokratibefrämjande insater låtersig inte alltid lätt bedömas. Vad man vid en tillbakablick kan konstatera äratt det humanitära biståndet tillLatinamerika och södra vunnit erkännande som ett väsentligt bidrag till demokratiska krafters förmåga att överleva under perioderav politiskt mörker. På samma vis är det min mening att en kraftfull och initiativrik användning avanslagsposten kan visa sig bli betydelsefull för att vinna genomslag med kravenom mänskliga rättigheter. Jag förordar en medelsram om 700 milj. kr. föranslagsposten Demokra ti, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd. ' Katastrofer,stöd till återuppbyggnad m. m. Prop.1991 /92:100 Katastroföiståndlämnas i första hand som hjälp till människor i som drabbats avnaturkatastrofer eller väpnade och politiska konflikter. Ett tredjeanvändningsområde utgörs av olika förebyggande åtgärder i syfte att förbättrakatastroföeredskapen. Stöd till återappbyggnad kan sägas vara ett fjärde användningsområde. Behoven av bistånd för rehabiliteringär mycket stora i samband med de fredsprocesser som inletts i många länder isödra , i , och Hora. har den politiskahändelseutvecklingen i världen medfört att katastrofanslaget alltmerkommit att utnyttjas för insatser inriktadepå att underlätta situationen för människor som flytt från krigsområden och från övergrepp och terror. En relativtstor andel av katastrofmedlen har tagits i anspråk för insatser föranledda avIrak-konflikten. Den närmastkroniskt svåra försörjningssituationen i Hom har förvärrats av deinbördes stridigheteraa i , och många människor har tvingats på flykt isökandet efter mat eller för att undkomma oroligheter. Storaflyktinggrapper finns i gränsområdena mot och . I verkar läget ha förbättrats i och med detnya fredsavtalet. Bidrag behövs dock för att underiätta för internflyktingamaatt återvända till sina hembyar. Ett annat problem i samband med att fredåterstäks i land efter land är det stora antalet soldater, som måste få hjälpmed att integreras i samhället. Det blir i dessa fall närmast fråga omsärskilda insatser för återappbyggnad och rehabilitering. Betydandesvenska insatser föratses för den nyligeninledda FN-operationen i samt för den samordnade FN-insatsen iAfrikas Hora (UN Special Emergency Programme för the of , SEPHA). Hundratusentals flyktingar förväntas återvändatill från läger i . Situationen i kräver fortsattakatastrofinsatser. Katastroföistånd lämnas dels direkt tilldrabbade länder, dels som bidragtill enskilda organisationers insatser och som svar på olika FN-organi-sationers appeller. harbidragen till de sistnämnda ökat. Medel för civila insatser i anslutning tillsärskilda FN-aktioner för fred ochåterappbyggnad budgeteras under anslaget 111 Cl, Bidrag till Internationellabiståndsprogram, medan de humanitära insatsema belastar katastrofanslaget. Jag har i inledningsavsnittet konstaterat att enlöftesrik utveckling mot fredligalösningar på politiska konflikter inletts i många länder. FN spelar i dessa sammanhang en avgörande roll för att förafredsarbetet framåt. Betydande ochinternationellt samordnade biståndsinsatser för akut hjälp, katastrofförebyggande åtgärder och återappbyggnadbehövs för att i dessa länder skapa en ekonomisk bas att bygga fredsarbetet på.1 det biståndsarbete som inryms i utvecklingsprocessen från krig till fred,återfinns således insatser avskiftande karaktär. Jag finner mot denna bakgrand och i linje med vadSIDA föreslagit det inte längre motiverat att ha en särskild anslagspost för återappbyggnad och föreslår attdenna post slås samman med anslagsposten Katastrofer m. m. Jag föreslåratt anslagsposten Katastrofer, stöd till återappbyggnad m.m. ökar med 55milj.kr till 1 115 milj.kr Biståndgenom folkrörelser och andra enskilda organisationer Prop. 1991/92: 100 Omkring20% av det totala biståndet genom SIDA avser insatser med anknytning till enskilda organisationer såsom kyrkor, folkrörelser och hjälporganisationer.Organisationernas kompetens är väl dokumenterad genom kapacitetsstudier, utvärderingar, besök och andra former av systematiskuppföljning. Många människor i engageras genom de enskildaorganisationerna aktivt i utvecklingssamarbetet. Effektiva biståndsinsatsergenomförs till förmån för defattigaste och mest sårbara grapperaa i mottagarländema. Genom verksamhetemasuppläggning stöds framväxten avfolkliga rörelser varigenom även mänskliga rättigheter och en demokratisk samhällsutveckling främjas. De enskildaorganisationeraa utgör därför en betydelsefull bas för det svenska biståndetoch de kommer att spela en fortsattviktig roll inom biståndsverksamheten. Jämsides med ett ökat intemationelk samarbete mellan regeringaroch inom näringsliv behövs uppbyggnaden av ett fungerande intemationelltkontaktnät mellan enskilda organisationer från olika länder. Svenskafolkrörelser har i detta sammanhang en viktig uppgift. Totaltutbetalades från denna anslagspost under /91 698,4 milj.kr. Den utgående reservationen uppgicktill 16,1 milj.kr. Medelsutnyttjandet är fortsatt mycket högt. Genomfortsatta ökningar av denna anslagspostskapas föratsättningar för att i planerade former tillmötesgå möjligheternatill expansion inom såväl projekt- som informationsverksamheterna. Ett system med ramavtal och andraadministrativa förenklingargenomförs successivt. Detta ger SIDA möjlighet att lägga ökad tonvikt påresultatanalys och utvärderingar samt kapacitetsstudier. Utöver denna anslagspost ansvarar enskildaorganisationer för betydande medelfrån anslagen för katastrofer och humanitära insatser. Enskilda organisationerhar vidare en huvudroll i det särskilda bistånd som ges för att främjamänskliga rättigheter och demokrati. Sammanlagt ansvarar de enskildaorganisationerna på detta sätt för hanteringen av , av det totala biståndet viaSIDA. Kyrkornas och folkrörelsemasfolkbildningsinsatser i med anknytning till biståndet understryks. Jag föreslår att anslagsposten Bistånd genomfolkrörelser och andra enskilda organisationer höjs med 125 milj.kr., till 875 milj.kr. Medel avseende samordning, information ocherfarenhetsutbyte i anslutning till organisationemas biståndsinsatser skallbestridas från anslagsposten, lik som kostnaderaa för organisationeraas del av mer omfattande informa tionskampanjer. Hänsyn bör tas till organisationeraas behov av plane ringstrygghet och framförhållning i såvälprojekt- som informationsverk samheten. Genom ökat stöd tillinnovativa insatser på bl. a. folkbildnings området kan en fördjupad kontakt mellan kulturer och befolkningsgrapper också i vårt svenska samhälle främjas. Därvidlag skall ungdomens särskil da roll som bärare av information och engagemang i frågor som rör miljö, överlevnad och utveckling tas tillvara. Ungdomens intresse och delaktig het utgör i sin förlängning enföratsättning för en fortsatt bred och engage rad uppslutning kring biståndet. Särskildamiljöinsatser Prop.1991 /92: 100 Sambandetmellan miljöförstöring och fattigdom i u-länderaa blir allt mer uppenbart och miljöfrågorna kommer att få ökaduppmärksamhet genom 1992 årsFN-konferens om miljön. Miljömålet har fått en allt viktigare rok som komplement och förstärkning i förhållande till deövriga målen för det svenskautvecklingssamarbetet. Miljöaspekteraa måste integreras i allt utvecklingssamarbete som påverkar miljön ochmiljöhänsyn måste beredas betydandeutrymme inom det landprogrammerade utvecklingssamarbetet. Möjligheterna ettbedöma mottagarländernas behov och lämpliga former för miljöinsatser ökarsuccessivt genom de miljöprofiler som utarbetas för vart och ett avländerna. Insatser med en klar fattigdomsinriktning inommarkvårds- och byskogsområdet bör även fortsättningsvis ges hög prioritet,liksom hushållningen med vattenresurseraa och skyddet av den biologiskamångfalden. Ökad uppmärksamhet bör ägnas den moderna sektornsmiljöproblem, såsom industriell avloppsrening, spilloljehantering samtanvändnings-kontrok av freoner och bekämpningsmedel. Det särskilda miljöbiståndet bör användasstrategiskt och koncentreras till lämpligaproblemområden för att kunna hanteras inom ramen för begränsade administrativa resurser. De störstamiljöinsatseraa bör göras inom ramen för landprogrammen. Då miljöfrågorna oftaberör fler än ett land bör möjligheter till regionala insatsertillvaratas.