prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — En inledande diplo- Bilaga 3matkonferens för att to ställning till ett konventionsförslag i ämnet höllssommaren 1991. Det intemationella arbetet rörande åtgärder föratt komma till rätfe med piratåtgärder med bl.a. upphovs- ochvaramärkesrättsligt skyddade produkter har också varitomfettonde. har fegit aktiv del i de överläggningar i ämnet och omandra immaterialrättsliga frågor som har hållits inom ramenför GATT-förhandlingama (Umguayrandan). Hösten 1989tillsattes en utredning (Ju 1990:01, din 1989:62) med uppgift att undersökabehovet av att införa ett immaterialrättsligt skydd för enklare tekniska idéer(ett s.k. braksmönsterskydd). Utredningen avslutode sitt arbete medatt anmäla att den bedömde att det inte fanns behov av ettbraksmönsterskydd i . Inom övervägs möjlighetemaatt skapa effektivare och enhetliga sanktioner inom området förindustriellt rättsskydd. En departementspromemoria i ämnet kommer attfärdigställas . Mikrobiologin,och särskilt gentekniken, har fått allt större betydelse inom så vitt skildaområden som livs- och läkemedelsproduktion, djuravel, växtförädling ochmiljövård. väcker teknikens tillämpning betänkligheter bl.a. frånetisk synpunkt. För att få ett antol frågormed anknytning till gentekniken belysto tillsattes en parlamentoriskberedning för frågor rörande användning av gentekniken (Ju 1990:03, din1990:16). Översynen skall främst omfatto riskvärdering, etiska aspekter,kontrollåtgärder och övergripande immaterialrättsliga frågon Beredningen skallenligt direktiven ha slutfört sitt arbete före utgången av . antogs en reviderad text till denintemationella växtför-ädlarrättskonventionen. Inomjustitiedepartementet övervägs för närvarandevilka lagstiftningsåtgärder som en ratifikation av den nya texten kommer attkräva. Inom ramen för GATT-förhandlingama har frågor om immaterialrättsligtskydd för biotekniska uppfinningar intogit en framträdande roll. Också i andrainteraationella organisationer i vilka är medlem diskuteras dessaspörsmål, bl.a. i arbetet på en blivandeFN-konvention om biologisk mångfald. har tillsatt enarbetsgrapp som bland sina uppgifter har att söka samordna de nordiskaländeraas ståndpunkter inför de pågående interaationella förhandlingama. Frågan om ettsvenskt tillträde till 1989 årstilläggsprotokoll till 1891 årsMadridöverenskommelse om interaationell registrering av varamärken beredsför närvarande inom . 5 Brott och påföljder Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - Utvecklingen mot alltfler brott skall brytas. - Ett brett spektmm avåtgärder krävs på såväl lång som kort sikt. - Ökad satsning påbrottsförebyggande åtgärder. - All brottsbekämpning harstor betydelse. - Åtgärder motvåldsbrott och narkotikabrott prioriteras särskilt. Underlång tid har antalet polisanmälda brott ökat mycket kraftigt. Sedan år1950 har antolet mer än femdubblats och uppgår nu till långt mer än en miljon brott varje ån Härtill kommer ettmycket stort antol brott som aldrig kommer till polisens kännedom. Även grovtvåld anmäls endast i knappt ett av tre fall och egendomsbrott anmäls bara idrygt hälften av samtliga fall. har också andelen uppklaradebrott minskat väsentligt. Den omfattondebrottsligheten innebär att många enskilda drabbas av olika former av skador ochförmögenhetsförlusten Men även för dem som inte själva utsatts för brott skaparden ofto otrygghet och rädsla. Det ärdärför nu nödvändigt att bekämpa brottsligheten med kraft. Att bryto utvecklingenmot allt fler brott är en avgörande fråga för allas trygghet i samhället. är detnödvändigt att inse att detto inte är någon lätt uppgift. För att lyckas kommerdet att krävas ett brett spektmm av åtgärder på såväl kort som lång sikt. Brottsutvecklingen beror inte endast på hur viutformar de traditionella kriminalpolitiska åtgärdema inom rättsväsendets ram.Dessa består främst av ingripandenoch reaktioner mot redan begångna brott. I en mening kan alla dessa åtgärder sägas vara ett uttryck förett misslyckande i den grandläggande ambitionen att förebygga ochförhindra brott. Den förebyggande effekten av ett straffsystem som är fast ochkonsekvent utformat och tillämpat skallvisserligen inte undervärderas. Av avgörande betydelse för att motverkabrottslighet är emellertid också att vi skapar möjligheter för samhället attutvecklas så att människor kan växa i mognad, ansvar och ömsesidigthänsynstogande. Särskilt viktigt är detto när det gäller bam och ungdomar Attstärka familjens ställning och fe tillvara skolans möjligheter som fostrare ärviktigt i sig men också när det gäller att motverka brottslighet. Men vi måste också prioritera direktbrottsförebyggande åtgärden Även när det gäller detfe område är detnödvändigt att fe tillvara enskilda människors engagemang och delfegande.Centrala direktiv kan aldrig ersätfe insatser som bygger på kunskap och omsorgom den egna lokala På många håll bedrivs detpå den granden ett värdefullt lokalt Prop. 1991/92:100 brottsförebyggandearbete. Sfetsmaktema har ett ansvar för att skapa Bilaga 3 godaföratsättningar för och ge ett aktivt stöd tilldet arbetet. Men också insatserinom rättsväsendets ram är nödvändiga och viktiga i arbetet med att vändabrortsutvecklingen. Vi måste, utan att ge avkall på kraven på rättssäkerhet och humanitet, vara beredda att med kraft ochtydlighet hävda de normer för samlevnad i vårt samhälle som kommer tilluttryck i strafflagstiftningen. En av sfetsmakteraas mest grandläggande ochviktiga uppgifter är att upprätthålla och främja respekten för andras liv och egendom. Regeringen kommer därföratt tillmäto all brottsbekämpning stor betydelse. Av särskild vikt är det med ökade insatser motvålds- och narkotikabrottsligheten. Trygghet till liv och hälsa är avavgörande betydelse för varje civiliserat samhälle. Tendenser till ökat ochgrövre våld måste därför ses med särskilt leder inte baratill personliga och sociala tragedier för dem som fastnar i missbrak och derasfemiljen Missbraket är också en viktig drivkraft för en omfetfende brottslighetav annat slag. Även annan brottslighet måste dock ses med stortallvan Det gäller inte minst olika former av ekonomisk brottslighet. Dessomfattning inger oro och utgör ett hot mot spelregleraa för en frikonkurrens och fungerande marknadsekonomi. drabbar den ocksåoersättliga värden i vår gemensamma miljö och våra levnadsbetingelser i övrigt. Viktiga insatser mot brottsligheten har undersenare år blivit åsidosatto. Problemen har sin bakgrand i dels vissabrister i lagstiftningens utformning, dels att otillräckliga resurser ställts till rättsväsendets förfogande. Resursemamåste byggas ut så att myndighetema inom rättsväsendet kan leva upp till dekrav som lagstiftningen utgår från. Bristeraa är särskilt tydliga inompolisväsendet. Antogningen till utökas därför Även domstolaraaoch åklagarväsendet måste tillförsäkras tillräckliga resursen En förayelse avrättsväsendet måste dock ske successivt.Inte minst mot bakgrand av det allmärma samhällsekonomiska läget är detockså nödvändigt att pröva olika vägar för en rationalisering ochomprioritering av olika uppgifter inom rättsväsendets ram. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 - Kunskaper om ocherfarenheter av brottsförebyggande arbete skall utvecklas och spridas. - Polisens arbeteinrikfes i ökad utsträckning på brottsförebyggande arbete. - En arbetsgrapp inomregeringskansliet har till uppgift att främja det lokala brottsförebyggandearbetet. - Uppdrag att kartläggaoch föreslå åtgärder mot bilbrottsligheten har getts. Den centrala kriminalpolitiskauppgiften är att förebygga brott. Brottslighetensomfattning och former sammanhänger emellertid mindre med de omedelbarakriminalpolitiska åtgärderaa än med samhällsutvecklingen i stort.Familj, skola, arbete, boende och andra sociala förhållanden är av storbetydelse för brottsutvecklingen liksom olika former av drogmissbrak. Avsärskild betydelse är femiljen. Familjens rollför baras och ungas utveckling tillmogna och ansvarstogande samhällsmedborgare kan aldrig ersättos. Enpolitik som bygger på stöd till och förtroende för de enskilda femiljeraasförmåga att to ansvar för och utveckla sina egna föratsättningar är därförnödvändig även när det gäller att motverka brottslighet och andra former avsociala problem. Vid sidan av samhällspolitiska insatser med ettmer allmänt syfte är det emellertid också nödvändigt att vi utvecklaroch stöder insatser som har ett mer brottsförebyggande syfte. Det ärdock viktigt att vi inser att även sådana insatser kan sträcka sig över olikaområden. De kräver därför ofta en nära samverkan mellan enskilda och olikamyndigheter och organisationen Ettframgångsrikt brottsförebyggande arbete fömtsätter att kunskaper ocherfarenheter på området utvecklas och sprids. ()har viktiga uppgifter i det sammanhanget. Rådet tillfördes ökade resurser till följd av forskningsproposition (prop.1989/90:90). Inom rådet bedrivs ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete. BRÅ är också en kunskapsbankbl.a. när det gäller intemationella frågon BRÅ utnyttjas vidare när detgäller att följa upp och utvärdera olika lagstiftningsåtgärden Också andracentrala myndigheter utför viktiga uppgifter på detfe område av det brottsförebyggande arbetet. Dit hör kriminalvårdsstyrelsenoch . Ufenför rättsväsendets område kan nämnas . Minst lika betydelsefullt är detarbete med att förebygga brott som bedrivs på det lokala planet av olikafrivilliga organisationer och berörda myndigheten En central roll i detsammanhanget har de lokala polismyndigheteraa. Inom polisen har det sedan långtid bedrivits ett omfatfende brotts- Sedanhösten 1990 gäller, enligt vad Prop. 1991/92:100 beslufet, attpolisens arbete i ökad utsträckning skall inrikfes på brotts- Bilaga 3förebyggande och brottsförhindrande åtgärder (se prop. 1989/90:150, 1990/91:JuU, rsknl, prop. 1990/91:100 bil. 15, JuU23, rskr. Detta kommer jagatt beröra ytterligare under avsnitt 5.9. En särskildform av brottslighet som tilldragit sig stor uppmärksamhet ärskadegörelse i form av s.k. klotter Bl.a. har derma fråga uppmärksammats i ettlagstiftningsärende om förverkande vid skadegörelse (prop. 1987/88:143,l988/89:JuU13, rskn 145). Somjag tidigareredovisat har den av justitieutskottet i det sammanhanget uppmärksammadefrågan om kroppsvisifetion för att söka efter klotter-utrastning tagits upp ien remissbehandlad departementspromemoria. Utskottet tog emellertidockså upp frågan om andra åtgärder i syfte att förebygga klotter Utvecklingenav sådana åtgärder har tagitsupp i en särskild hearing som jag kallat till. Vid hearingen deltogföreträdare för berörda myndigheter och organisationen sett förefeller problemen ha minskat något undersenare år även om vissa delfegare ansåg att det nu finns tecken på attproblemen kunde öka. Från många håll redovisades olika ambitiösaförebyggande åtgärder som vidtagits avsåväl myndigheter som förefeg och andra som varit särskilt utsatta för klotten Med hänsyn till vad som framkom vid hearingen anser jagför egen del att det på just detta område inte finns anledningtill ytterligare särskilda åtgärder från regeringens sida. Däremot är det angeläget att allmänt söka främjaoch utveckla det brottsförebyggandearbetet i samhället. Genom ett särskilt regeringsbeslut har enarbetsgrapp som har detta syfte tillkallats. Gmppen leds av statssekreteraren ijustitiedepartementet och består vidare av företrädare förstatsrådsberedningen, justitie-, social- och civildepartementen, BRÅ,() och . Uppgifteraa för arbetsgrappen är att - genom ett antalsamordande åtgärder inspirera det lokala brottsförebyggande arbetet och främjautvecklingen av passande metoder för den utvecklingen, - inventera och skapaöverblick över skilda centralt initierade insatser som har brottsförebyggandebetydelse, - studera och presentera remissvaren påvåldskommissionens betänkande (SOU 1990:92) Våld och brottsoffer, - överväga om och hurman i kan tillgodogöra sig erfarenheter från andra länder somframgångsrikt arbefer med lokal brottsförebyggande verksamhet, - lämna en preliminärutvärdering av de lokala pilotprojekt som bedrivs under medverkan av BRA ochRPS. På fem orter - , ,, och - stödjer sålunda BRÅ och RPSi projektform bildandet av lokala brottsförebyggande organ. BRÅtillhandahåller utbildning främst om hur man på orteraa skall kartlägga problem och resurser, med vilka metoder man kan angripa problemen samt hur man utvärderar effekten av sina insatser och eventuellt korrigerar metoderna. Syftet med dessa s.k. pilotprojekt är att erfarenheteraasedan skall kunna användas i resten av landet. BRÅhar vidare fått i uppdrag att efter samråd med RPS kartlägga och analyserabilbrottsligheten och föreslå förebyggande åtgärder mot den. Resultatetskall redovisas för regeringen före utgången av . Därvid skallförslag lämnas på hur resultatet av arbetet skall kunna tillgodogöras helalandet. Prop.1991/92:100 Bilaga 3 förslagkorruner att behandlas i de olika sammanhang där frågoma hör hemma. Våldskommissionenhade främst i uppdrag att samordna och intensifiera arbetet mot våldsbrottenoch förbättra stödet åt brottsoffren. En huvuduppgift för kommissionenvar att fånga upp och stötta det breda engagemangetmot våldet och för brottsoffren. En viktig uppgift var att spridakärmedom om och stimulera lokala initiativ och uppslag. Inom ramen försitt uppdrag deltog våldskommissionen i olika konferenseroch andra sammankomster där kommissionens arbete kunde presenteras.Kommissionen tog också själv initiativ till möten på olika platser i landet. Vid mötena har bl.a.kommissionen presenterat sitt arbete.Vidare har kommissionen deltagit i olika ungdomsaktiviteten Företrädareför myndigheter och organisationer och föreningar som kommissionen harsammanträffat med har presenterat sin verksamhet i frågor om våld ochbrottsoffen Kommissionen har också sammanträffat med olika försäkringsbolagsbrottsförebyggande enheten 1sitt slutbetänkande (SOU 1990:92) Våld och brottsoffer presenterar våldskommissionenett stort antal förslag och överväganden. Till betänkandet är också fogatpromemorior om alkohol och gatuvåld samt om ungdomar och brott. Kommissionensförslag och överväganden spänner över flera samhällsområden och angår ävenfrågor som handläggs inom andra departement än . Jag har isådana frågor samrått med andra berörda statsråd. Förslagen och övervägandena fer sikte på någrahuvudområden som på olika sätt berör bam och ungdomar, frågor om lokaltbrottsförebyggande verksamhet ochvissa särskilt brottsförebyggande åtgärden Kommissionen har vidare fegit upp frågor som gäller påföljder,stöd till brottsofferjourer samtett par ytterligare frågon Betänkandet ochremissbehandlingen har gett underlag för vissa bedömningar och ställningstaganden. Jag avser att nu redovisa behandlingenav frågoraa. När det gäller brottsofferfrågor vill jag dock hänvisa tillavsnitt 5.7. Barn och ungdomar Prop.1991 /92:100 Bilaga 3Kommissionen har föreslagit att 6 kap. 2 § skall ändras så attdet klarare framgår att det är föräldramas ansvar att skydda och stödja sinabara. Ändringsförslaget syftar inte tillnågon ändring i sak. Sådana ändringar kanenligt min mening generellt sägas vara av mindre värde. Frågan haremellertid sakligt samband med ett annat lagstiftningsärende inomjustitiedepartementet och statsrådet avser att i det sammanhanget taställning till om det finns skäl fören ändring i enlighet med förslaget. Kommissionen harvidare uttalat sig för införande av en sådan utvidgning av vårdnadshavaresskadeståndsansvar som en arbetsgrapp inomBRÅ har föreslagit. Detfe förslag har remissbehandlats och är nu föremålför beredning inom . Statsrådet avser att feställning till denna fråga . Kommissionen har vidare föreslagit att polislagenkompletteras med en bestämmelse somger polisen befogenhet att lämna information till vårdnadshavare omderas bara vistas i olämpliga miljöer samt att vårdnadshavare alltid skallunderrättas av domstolen när brottmålsförhandling rörande en omyndig skall ägaram. Bägge de berörda frågoma är av detslaget att de ryms inom ramen för direktiven till ungdoms-brottskommittén(din 1990:53, Ju 1990:07). Det kan därför finnas anledning att återkomma tilldem i samband med beredningen av kommitténs kommande betänkande. Kommissionenhar vidare tagit upp frågan om de särskilda ungdomshemmen som tidigarebenämndes § 12-hem och föreslagit att det skallinfattas ett centralt hem med hela landet som upptagningsområde. Dennafråga övervägs av den tillsatta utredningen (S 1991:09) om institutioner inomungdomsvården och missbrakarvården (dir 1991:55). Chefen för socialdepartementkommer därför att återkomma till denna fråga.Kommissionen föreslår vidare att intagning i ett sådant hem skall beslutas avallmän domstol. I denna fråga ankommer det på den tidigare nämndaungdomsbrottskommittén att lämna förslag. Jag återkommer därför till dennafråga. Socialtjänstenbör enligt våldskommissionen inrätta ett bamombud. Frågan bereds iregeringskansliet inom ramen för betänkandet (SOU 1991:70) Ombudsman för bamoch ungdomar Betänkandet remissbehandlasför närvarande och chefen för återkommer därför tilldenna fråga. Kommissionens förslag om lokalabrottsförebyggande organ under polisens ledning ligger väl i linje med detankegångar som allmänt uppfettas som mest givande för att förebygga brott. Somjag tidigare nämnt pågår ett antal projekt på lokal nivå i syfte att kartläggaoch utvärdera effekter av lokalabrottsförebyggande insatser i syfte att senare allmänt sprida kunskap omfraktbara tillvägagångssätt. projekten följs av regeringengenom den särskilda arbetsgrappen för Prop. 1991/92:1(X)brottsförebyggande åtgärden Frågan är således redan föremål för Bilaga 3 överväganden. Efter en första utvärdering av dessa projektavser jag att närmare överväga på vilket sätt resultatet från projekten kantillgodogöras hela landet. I samband medremissbehandlingen av kommissionens betänkande ombads remissinstanseraa ocksåatt redovisa exempel på lokalt brottsförebyggande arbete. De inkomnaredovisningama har genom den nämndaarbetsgrappen sammanställts i en departementspromemoria som kommer attspridas till olika kommuner, myndigheter och organisationer som arbetor meddessa frågon Isyfte att förebygga brott i anslutning till lokaler som serverar alkohol föreslårkommissionen att den som har ett tillstånd enligt lagen (1977:293) om handel med drycker skall svara för att ordning råder ioch utanför serveringslokalen. Denna fråga övervägs i samband med ettförslag till en ny ordningslag som jag planerar föreslå regeringen attförelägga under innevarande . Kommissionen föreslår att det avstraffbestämmelsen i 16 kap. 16 § brottsbalkenom förargelseväckande beteende tydligare skall framgå att störandeyttringar till följd av alkoholförtäring i form av skrän eller antastande av okända faller inombrottsbeskrivningen. Denna fråga kräver enligt min mening ytterligareöverväganden vilka jag räknar med kan skeinom ramen för en departementspromemoria om regleringen av ringa narkotikabrottsom bör kunna remitteras . Kommissionen har föreslagitändringar i när det gäller övergrepp i rättssak och påföljd förmisshandel. Dessa frågor avser jag att återkomma till i samband med ett förslagom vissa straffskalor Vidare harkommissionen förespråkat längre fängelsestraff vid återfall i grovvåldsbrottslighet. Kommissionen har också - inom ramen för villkorlig frigivning - förordat ett system medsuccessiv frigivning från anstalt. - Dessa frågor kommer att beredasvidare inom en planerad utredning som bl.a. kommer att få till uppgift att överväga hur regleringen vid återfall i brott skall utformas.Jag får därför anledning att senare återkomma till denna fråga. Kommissionen anser det angeläget medförbättrad statistik om invandrares kriminalitet och forskning om orsakematill invandrares kriminalitet. - BRÅ bedriver i samarbete med Centram förinvandrarforskning ett projekt om invandrares kriminalitet. Projektet skallavslutas och resultatet av detta bör avvaktas innan ytterligareåtgärder vidtas. När det gällerkommissionens förslag om en översyn av utlänningslagen Prop. 1991/92:100 ochmöjligheten att upphäva svenskt medborgarskap som erhållits på Bilaga 3felska uppgifter har dessa frågor redan tagits upp av genom 1990/91:SfU14, rskn 336 och 1990/9l:SfU3, rskn 25 - Höga krav skallställas på strafflagstiftningens klarhet, tydlighet och konsekvens. - Skärpt lagstiftningmot tvätt av svarta pengar. - Förslag om strängareregler för ringa narkotikabrott. - Snabb utredning omsträngare regler för grova rattfylleribrott. - Förslag läggs fram omåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Straffbestämmelsema och derasutformning är frågor som är av grandläggandebetydelse för varje rättsstat. Hänsynen till de enskildas rättssäkerhet gör att det måste ställas höga krav påklarhet, tydlighet och konsekvens. Det är också viktigt att undvika överkriminalisering.Endast förfaranden som innefattar klara kränkningar av viktiga enskildaeller allmänna intressen bör omfattas av kriminalisering. Det är när detbestäms vad som skall vara straffbart och hur stränga straff som skall kunnafölja på olika brott som de grandläggande kriminalpolitiska prioriteringaraagörs. Det är en viktig uppgift att kontinuerligt arbeta för att anpassastrafflagstiftningen till nutida värderingar i dessa avseenden. Kampen mot narkotikabrottsligheten är en av demest angelägna kriminalpolitiska uppgifteraa. Vid en av FN anordnaddiplomatkonferens i antogs i december1988 en ny konvention mot illegal narkotikahantering. Konventioneninnehåller viktiga bestämmelser om bl.a. straff för befattning med tillgångarsom härrör från narkotikahandel, s.k. tvättning av svarta pengar, och omintemationellt samarbete när det gäller förverkande av avnarkotikabrott. Sedan beslutat om ny lagstiftning(prop. 1990/91:127, JuU32, rskn 323) som trädde i kraft den 1 juli 1991har ratificerat konventionen. Den ändrade lagstiftningen innebär bl.a.att häleribestämmelsema i brottsbalkenkompletterats på ett sådant sätt att de också omfettar olika former avbefattning med tillgångar som härrör från brottslig verksamhet. De nyabestämmelsema är inte begränsade till viimingav narkotikabrott utan gäller alla former av brottslig verksamhet. Inom Europarådethar en konvention utarbetats som bl.a. gäller förverkande av av brott.Frågan om lagändring med anledning av konventionen bereds . Det är viktigt attvi har effekfiva bestämmelser som riktar sig mot Prop. 1991/92:100narkotikahandelns profitörer och fmansiärer Det är också nödvändigt att Bilaga3 vi genom strafflagstiftningen tydligtmarkerar att användning av narkotika inte accepteras i vårt samhälle.För närvarande gäller vid ringa narkotikabrott en särskild lägre straffskalaför br-ott som endast består av eget brakav narkotika. Bl.a. mot den bakgmnden har regeringen i regeringsförklaringenutlovat förslag om att straffskalan för ringa narkotikabrott skall skärpas.Syftet med en sådan ändring är att förbättra möjlighetema att stoppa missbraketpå ett tidigt stadium och att nå missbrakare med behandlingsinsatsen Jag räknar med att kunna remittera en departementspromemoriadär de frågor somjag nu berört kommer att fes upp. Personer som harsärskilda svårigheter att värja sig bör ha ett speciellt sferkt straffrättsligtskydd. Detta har kommit till uttryck bl.a. i reglema om sexualbrott som såsomett grandläggande syfte har att skydda bam ochungdomar mot att bli utnyttjade i sexuella sammanhang. Behovet av skyddgör sig naturligtvis särskilt gällande beträffande mindre bam. I en proposition som överlämnatstill (prop. 1991/92:35) har regeringen föreslagit olika ändringar avbestämmelsema om sexualbrott somsyftar till att ytterligare markera det allvar med vilket man måste sepå sexuella övergrepp mot bam. Propositionen behandlas iriksdagen. En liknandeproblematik finns när det gäller olika former av brott som har sin bakgrand irasistiska motiv. Även här finns det ett särskilt behov av att markerasamhällets avståndstagande. Problem som rör denna typ av brottslighet har behandlas i delbetänkandet Organiserad rasism (SOU 1991:75)som lämnats av utredningen för åtgärder mot etnisk diskriminering.