prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — /91 har framträtt som ett område av allt större betydelse i IFC:s aktiviteter, mentyngdpunkten i investeringsvolymenligger fortfarande i och . Av den totala volymen utgörinvesteringar i låginkomstländer . Investeringsobjekten återfinns inom snart sagt alla produktiva sektorer.IFC arbetar för övrigt aktivt med attsöka uppnå en hög grad av diversifiering såväl vad gäker land- som sektorfördelning. Någon motsvarighet till IFC finns inte iAfrikanska resp. AsDB kan emellertid i begränsadomfattning medverka i investeringar med riskvilligt kapital inom ramen för denordinarie utlåningen. Föratom dennaverksamhet för att stödja den privata sektora inom bankens ram ingår AsDB som större aktieägare i and () som upprättades iseptember 1989. ägs i övrigt av ett konsortium av privata affärsbankerfrån , , , , , m.fl. I AfDBhar en speciell enhet förprivatsektorstöd upprättats, men verksamheten är ännu av begränsadomfattning. Inom ramen för IDB skapades 1988 () eftermönster av IFC. Tillsammans med privat kapital ska IIC medverka till etablering, expansion och modernisering av privata företag, bl a genomtillskjutande av aktiekapital. Man ska också bistå företag med teknisk ochadministrativ rådgivning. IIC ingår i lDB:s straktur men är ett självständigt organ med separat kapitaltäckningoch administration. De nordiska ländema är inte medlemmar i . Detmultilaterala investeringsorganet (MIGA) inledde sin verksamhet . MIGA är medlem i världsbanksgrappen.Guveraörs-och direktörsstyrelserna är organiserade på samma sätt för MIGA somför Väridsbanken och . Väridsbankens chef fungerar som ordförandeockså i . är den svenska röstandelen 1,. MIGA:s totala aktiekapital skall uppgå till1,. Den svenska kapitalandelen är 11,35miljoner US dollar, motsvarande en kapitalandel om 1,, varav enligt stadgaraa har inbetalats och lagts i ett skuldbevis utfärdat av riksgäldskontoretpå MIGA. Återsto den av kapitalandelen är engarantidel som utbetalas endast om så behövs för att MIGA skall kunna uppfyllasina förpliktelser. MIGA:s uppgift är att utfärdagarantier mot icke-kommersiella risker Prop. 1991/92:100 för investering iu-länder och därigenom stimulera flödet av resurser för Bil. 4 produktivaändamål till dessa länder. NDF,som inledde sin verksamhet i febraari 1989, är ett nordiskt organ för finansiering av angelägna utvecklingsprojekt iu-länder. Fonden ger krediter i samfinansiering med andrainteraationeka finansieringsorgan tik projektsom bidrar till social och ekonomiskutveckling i mottagarlandet. Projekten skall vara av nordiskt intresse.Särskild vikt läggs vid projekt med positiva miljöeffekter. NDF finansierashelt genom bidrag från de fem nordiska länderna. Fonden har ett grandkapital på 100 milj. SDR. Utlåningen sker på mycket förmånliga villkor. Krediteraa är räntefria ochhar en löptid med en administrationsavgift på 0,75%.Utlåningsvillkoren motsvarar de som erbjuds av . NDF prioriterarlångivning tik fattigare länder och ger endast undantagsvis lån till andra än låg- och lägre medelinkomstländer. Vidutgången av hade NDFundertecknat kreditavtal till ett sammanlagt belopp om 20,9 milj. SDR.Kreditema, vars storlek varierar mellan 0,8 och 4,4 milj. SDR avsåg , , , , Zimbabve ochIndonesien. NDF är lokaliserat till och har en stab på sex personerunder ledning av svensken . Internationelltlivsmedelsbistånd och Pp. 1991/92: lOO FN:svärldslivsmedelsprogram (WFP) Efterandra världskriget använde vissa länder, främst , sina storaspannmålsöverskott för bilateral livsmedelshjälp i vida större omfattning änför närvarande. Efterhand växte krav fram på ett intemationellt komplement till den bilaterala hjälpen. inrättades WFP som en multilateral kanal för livsmedelshjälp, underställd FNoch FAO, med högkvarter i . 1 fält är UNDP-representanten även WFPsrepresentant. Genomåren har WFP:s verksamhet växt betydligt och omfattar nu av all livsmedelshjälp; för vissa produkternärmare . Verksamhetsvolymen, inklusive WFP:s hantering av bilaterallivsmedelshjälp, har gjort WFP till det största av alla FN-organ. I taktdärmed har behovet av en diskussion om livsmedelsbiståndets framtid och omorganisationens rok och samarbete med andrautvecklingsorgan, t.ex. UNDP, ökat betydligt. deltar aktivt idenna dialog. /91 arbetade styrelsen, Committee onFood Aid Policies and Programmes(CFA), med förändringar i stadgarna. De delar av WFP-pro-grammet som låg direkt under ansvaret för FAO:sgeneraldirektör vissa finansiella frågor och katastroföeslut underställsCFA:s ansvar. De nya stadgarna träderi kraft 1 januari 1992.1 och med att styrelsen får ett ökat ansvar, så ökas även antalet som ärmedlemmar i styrelsen. WFP bedriver dels utvecklingsbistånd, delskatastrof- och flyktingbistånd. WFPlämnar bistånd i form av livsmedel, där matransoner delas ut till de anställdavid anläggningsarbeten, s.k. Food-for-Work-projekt. WFP ger också hjälp till från näringssynpunkt särskilt behövande grapper, t.ex. kvinnor, spädbarn och skolbarn. 1 vissa fallsäljs livsmedlen på den lokala marknaden för att med inkomsteraafinansiera kommunitära projekt. Verksamheten är inriktad på de allra fattigasteu-länderaa, som mottar av WFP:s utvecklingshjälp. WFP förmedlar också alltmer livsmedelshjälp frånbilaterala givare. förmedlade WFP ca bilateral livsmedelshjälp till ett värde av över 200 milj. US dollar. WFPutnyttjas också i s. k. triangelaffä rer. WFP bidrar i dessa fall med livsmedel till ett u-land i utbyte mot överskottsproduktion av en annan vara, som sedan ges som bistånd till ett 283 20 1991/92. Katastrof-och flyktingbistånd Prop.1991/92:100 Inomramen för WFP:s verksamhet skapades 1976 en mekanism för att ha tillgång tilllivsmedel vid katastrofsituationer: Interaationella beredskapslagretför katastrofinsatser (lEFR). Vidare, etablerades en liknande mekanism för långvarigaflyktingsituationer (PRO). Omkring hälftenav WFP:s totala resursmobilisering gäller katastroföistånd och flyktingar, en starkt ökande andel iförhållande till utvecklingsbistånd.WFP har utvecklat ett mycket nära samarbete med UNHCR, efter förslagfrån styrelsema i respektive organisation. Ett samarbetsavtal har underställtsgivaraa och träder i kraft fr.o.m. 1 januari1992 om det godkänns av . Det skulle innebära att WFP tar ansvar för att frångivare söka de nödvändiga resursemaoch för att leverera livsmedelsbiståndet ända fram till flyktingamas vistelseort. Givarna tillWFP:s lEFR har ökat varabindningens andel till . Det har fört med sig stora svårigheter förlivsmedelsbiståndet att nå fram itid. Skall WFP kunna agera snabbt krävs vid katastrofsituationer en rad åtgärder, såsom minskad bindningav bidragen till livsmedel och finansiella reserver som obundet kan användasför lokala/regionala uppköp samt transport- och leveransrelateradekostnader. deltar aktivt i debatten i denna fråga. Det svenska bidragetkan användas för uppköp i eller iu-länder med exportproduktion. WFP:sstyrande organ ()består fr.o.m. Ijanuari 1992 av 42 medlemsländer, varav från u-länder.Kommittén sammanträder i , där WFP har sitt högkvarter. CFA skall, utöver sin styrelsefunktion för WFP,vara ett foram för debatt och ge rekommendationer om biståndsmetoder och biståndspolitik på livsmedelsområdet. 1 82mottagarländer finns omkring 200WFP-handläggare och drygt 800 lokalt anställda. Vid huvudkontoret i arbetar 160 handläggare och 250 övrigpersonal. Chef för programmet är . , , vars mandatperiodlöper ut . WFPfinansieras med frivilliga bidrag, dels i form av livsmedel, dels i form av kontantbidrag avsedda att täcka kostnader för administration, frakter och försäkringar. Enligt stadgaraa skall entredjedel av reguljära bidragen ges i kontanta medel för att finansiera den administrativa budgeten. Ge nomsnittliga andelen av bidrag i kontantamedel ligger dock på , vilket har medfört underskott ilikvida medel under en rad år. Huvuddelen av den reguljära budgeten används för transportkostnader. WFP:s admini stration utgör av totala omslutningen. WFP har levererat ca livsmedel, ». av den globala livsmedelshjälpen. År1988 omfat- Prop. 1991/92:100 tade dockWFP:s totala leveranser , en ökning Bil. 4 jämförtmed , som också var ett rekordår. Av dessa gick omkring2,till utvecklingsbistånd. Resterande gick till katastrofinsatser, vilket i stort sett varoförändrat jämfört med . har totala värdet legatoförändrat i förhållande tik 1988, men katastrof- ochflyktingbiståndets andel har däremot ökat i förhållande till resurser förutvecklingsbistånd. Det utgör nu närmare hälften av totalaresursmobiliseringen. beräknas kontantbidragen uppgåtill drygt 200 miljoner US dollar.Huvuddelen av dessa medel, , används för transportkostnader. Under budgetåren 1989/90 och 1990/91 har Sverigelämnat ett åriigt reguljärt bidrag på 100 milj.kr, varav en tredjedel för denadministrativa budgeten. Utöver det reguljära bidraget har under desenaste budgetåren stäkt medel tillWFP:s förfogande - 22 milj.kr. /91 för att täcka vissaandra kostnader i samband med WFP-projekt.Dessa bidrag har till största delen använts för upphandling avtransportmedel och lagerhåkningsutrastning. Därtill kommer bidragen till beredskapslagret(lEFR) och för långvariga flyktingoperationer(PRO) som uppgår tik 95 milj.kr. Det svenska åtagandet under1986 års livsmedelskonvention (FAC), beräknat till 55 milj.kr. /92,kanaliseras heh genom WFP och får användasför utvecklings-, katastrof- eller flyktinginsatser. Bidragsmålet för WFP:s reguljära resurser förutvecklingsinsatser är 1,5 miljarderUS dollar för tvåårsperioden -1992. Den totala resursmobiliseringen, som även inkluderar katastrof- ochflyktinginsatser, kommer att uppgå till ca 1,2 miljarder US dollar.De största bidragsgivaraa är ,och . Den svenska andelen av WFP-medlen uppgårtill . WFP har ävenfått en framträdande roll vid större katastrofsituationer där FN utkommit med samordnade appeller ombistånd. Vid dessa situationer,såsom Gulfen, Hora, , , har bidragitmed ytterligare medel från katastrofanslaget. Livsmedelshjälpskonvention (FAC) LivsmedelshjälpskonventionenFood Aid Convention (FAC) är en del av det gällande intemationella veteavtalet. Konventionen tillkom för att komplettera detta avtal med ett bidrag till u-ländemas livsmedelstrygghet genom en särskild biståndskonvention med åtaganden om livsme delshjälp. Den tidigareöverenskommelsen förlängdes i flera omgång- Prop. 1991/92:100 ar,men har ersatts av konvention som efter senaste förläng- Bil. 4ningen ijuni 1991 löper fram tik . Syftet med konvention är liksom tidigareatt bidra till att nå det mål på spannmålsbistånd , somuppställdes av världslivsmedelskonferens. De 11 medlemmama, varav EG är en,har åtagit sig att års konventiongöra utfästelser motsvarande . De största andelama faker på , , ,och vilka tillsammans svarar för nära tre fiärdedelar av detotala åtagandena. har utfast ett årligt bidrag motsvarande , uppskattat till ett värde av 50milj.kr. för /92, inklusive transportkostnader. Bidragen utgår i form av livsmedelsleveranser,främst spannmål eker kontantbidrag, omräknade efter världsmarknadspris.Leveransema sker som gåva eller med förmånliga lånevillkor, bilateralt ekermultilateralt enligt givarens bestämmande. Det svenska bidraget kanaliseras i sin helhetgenom WFP (som även får fraktbidrag) enligt samma principer som för lEFR enligtovan, det vik säga kontantbidrag föruppköp företrädesvis i med exportproduktion. DetInteraationella veterådets sekretariat och en under konventionen upprättadkommitté för livsmedelshjälp () är ansvariga för konventionens tillämpning. Alla elvamedlemmar/givare ingår i kommittén. INTERNATIONALFUND FOR AGRICULTURAL DEVELOPMENT Den interaationekajordbraksutvecklingsfonden () är ett FN-organ och upprättades efter en rekommendation antagen avvärldslivs-medelskonferensen . lFAD:s uppgift är att stödja projekt och utvecklingsprogram för livsmedelsproduktion ochlivsmedelshantering i u-länderaa. 1 synnerhet uppmärksammas defattigaste u-länderaa med livsmedelsbristoch med goda föratsättningar att öka livsmedelsproduktionen. Särskild vikt skall läggas vid näringsstandardoch livsvillkor för de fattigaste befolkningsgrapperaa. beviljade IFAD245 lån tik 91 länder på samman lagt omkring 2 238 miljoner SDR (SpecialDrawing Rights). Av dessa lån 286 gavs64%påsynnerligenmjuka villkor tikde fattigaste u-länderaa. 1991/92:100 på dessa lån är och amorteringstiden , varav Bil. 4 är amorteringsfria. Av de lån som har givits på de mestgynnsamma villkoren har huvuddelen gått till länder med en per capita-inkomstpå eller mindre i 1976 årspriser. av resursergick till kategorin minst utvecklade länder. Av de totala resurserna harungefär gått till asiatiska , till afrikanska, till latinamerikanskaländer och till länder i Mellanöstera och . Under det särskildaAfrikaprogrammet, som inleddes , har IFADhittills beviljat lån och bidrag om sammanlagt 120 milj. SDR till 16 länder.Utöver lån lämnar även tekniskt bistånd som uppgått tik ca 115milj. Av projekt har utarbetats av fonden, medan övrigautarbetats i samarbete med andra interaationella utvecklingsorgan,främst Interaationaka utvecklingsfonden . 143 är indelade i tre kategorier:OECD-länder, OPEC-länder och mottagarländer. Samtliga länder ingår i en styrande församling. Varje kategorihar 600 röster. Inom de bidragsgivande kategorieraa fördelas rösträtten ihuvudsak i relation till bidragsandel. lFAD:s styrelse består av 18 medlemmar, sex frånvarje kategori. är fr. o. m. ordinarie styrelsemedlem för de nordiska länderaa med som suppleant.Sekretariatet, som har knappt 200 anställda, leds av algerienIdriss Jazairy. Fondenhade för sin första verksamhetsperiod (19771981) tik sitt förfogande, varav kom från OECD-länderaa och från OPEC-länderaa. bidrag underperioden uppgick till sammanlagt 115 milj.kr. Detta utgjorde 2,av dentotala summan. Den första påfyllnaden om omfattade . OECD-länderaas bidrag underpåfyllnaden var ,OPEC-länderaas medan övriga på frivillig basis svarade för 30 miljoner US dollar.Sverige bidrog med148,3 milj.kr. vilket var 3,av det totala påfyllnadsbeloppet. Inbetalningen till den första påfyllnaden gicklångsammare än väntat och tvingades därför att skära nedutlåningen. Den andrapåfyllnaden för innebar att bördefördelningen förändrades mellan de båda bidragsgivande kategorieraa från 58-42%till . Somen följd av svåra situation utarbetade ett särskilt program för länder i söder om , vilka drabbats av torka och ökenutbredning. Programmet syftar till att förbättra jordbraks- produktionen genom att främja traditionellagrödor, förbättra småskaliga bevattningsanläggningar och vidtamiljövårdande åtgärder. Drygt 300 mil- 287 joner US dollar inbetalades . 1991/92:100 uppgick till 131,7 milj.kr. Överenskommelseom den tredje påfyllnaden av finansiella resurser för tvåårsperioden19901992 nåddes . Den uppgår till 562miljoner US dokar varav OECD-ländema svarar för 375 miljoner US dokar, OPEC-ländema för endast och, som en nyhet , u-Iändema för 63 miljoner US dollar.Därmed har bördefördelningen mellan de två traditioneka givarkategoriemai praktiken förändrats i än högre grad änvid de tidigare påfyknadema. De svåra påfyknadsförhandlingama om har lett till att diskussionerpåbörjats om vilken finansieringsmodell som bäst kan tikföra medel. andel har ökat till 3,av den totala påfyllnaden. Den uppgår därmedtik 143,9 milj.kr. Flyktingbistånd Prop-1991/92: lOO FN:s flyktingkommissarie inleddesin verksamhet . UNHCR:s uppgift äratt ge rättsligt skydd och bistånd åt flyktingar enligt av 1951 och 1967 årstilläggsprotokoll. Definitionen av flyktingarhar breddats i och tik att omfatta de som flyr på grandav konflikter som inte nödvändigtvis är riktade mot enskilda personer. En viktig del av UNHCR:s arbete ärinriktat på att genom internationellaavtal och nationek lagstiftning främja flyktingars rättigheter, samt övervaka att dessa tillämpas av deenskilda stateraa. Enligt FN:s uppgifterfinns ca 17 miljoner flyktingar utöver 2,3 miljoner under mandatet för förpalestinaflyktingar (UNRWA). Detta innebar en snabb ökning från börjanav , då antalet flyktingar beräknades till 8,5 miljoner. Som en följd av kraftigt ökade flyktingströmmar, isynnerhet mellan , sedanmitten av har UNHCR:s verksamhet haft en mycket snabbtillväxt och kommit att domineras av stora biståndsprogram. I en akut massflyktingsituation söker UNHCR iförsta hand tillhandahålla hjälp för överlevnad. Hjälpen kan omfatta i förstahand livsmedel, i nära samarbete med WFP, vattenförsörjning, hälsovård,utbildning och bostäder. Redan på ett tidigt stadium söker UNHCR finnavaraktiga lösningar för flyktingarna.Frivillig repatriering tik hemlandet är den bästa lösningen. Alternativt kanlokal integration i regionen eller omplacering i tredje land kommaifråga. Utöver sitt reguljära program bistår UNHCR, på generalförsamlingens uppdrag, flyktingar efter återkomsten tillhemlandet. UNHCR:s verksamhet granskas av enrådgivande kommitté, den s.k. exekutivkommittén.Kommittén har 45 medlemmar. Kommittén sammanträder en gång i därflyktingkommissarien har sitt säte. Däratöver äger informella möten med denrådgivande kommittén ram . är , , flyktingkommissarie. Finansiering Prop.1991/92:100 Flyktingkommissariensverksamhet finansieras nästan helt genom frivilliga bidrag. Endast ca 4 av budgetenfinansieras över FN:s reguljära budget. UNHCR:s budgetför reguljära program uppgår till 379milj. Inklusive de särskilda programmen beräknas de totala bidragen överstiga 850 milj. US dollar.Detta ska jämföras med nettoinkomstenför 1990, 583 milj. US dollar, vilket varUNHCR:s dittills De största bidragsgivaraa var , ,, , , och . reguljära bidragunder /91 uppgick till 190 milj.kr. Däratöver gavs extra bidragfrån bl.a. anslagsposten Katastrofer, stödtill återappbyggnad, m.m. reguljärabidrag för /92 () uppgår till 215milj.kr. fbr palestinaflyktingar (UNRWA) för palestinaflyktingar inledde sin verksamhet . UNRWAbistår de flyktingar som lämnade vid staten tillkomst samt de som blevflyktingar 1967. är ca 2,3 miljoner palestinier registrerade hos UNRWA i , ,samt i och på . Ungefär en tredjedel av dessabefinner sig i läger. Programmetför palestinaflyktingar omfattar utbildning, hälsovård och livsmedelshjälp.Genom utbildningsprogrammet, vilket omfattar drygt hälften av budgeten, utbildas drygt 350 000palestinska bara i 635 skolor. Omkring 10 000 lärare, nästan samtligapalestinska flyktingar, arbetar inomutbildningsprogrammet. På grand av den försämrade säkerhetssituationen på /har UNRWA även kommitatt utveckla en skyddsfunktion förflyktingama. Krisen i har på olika sätt inneburit påfrestningar på verksamheten, bl. a.genom en omfattande palestinsk invandring från . UNRWA;schef, med titel generalkommissarie, rapporterar till generalför samlingen om organisationens verksamhet. tillträdde liter Tiirkmen från somgeneralkommissarie. En rådgivande kom- 290 mitte bestående av tiomedlemsländer finns för planering av organisatio- Prop. 1991/92:100 nens verksamhet. 1991års utgifter beräknas tik ca 254 milj. US dollar. införde UNRWA ett nytt budgetsystem med rallandetreårsplanering som innebär att det belopp som budgeteras är ett absolutminimum för genomförande av planeradeinsatser. Nedskärningar i denna budget skuke leda till allvarliga konsekvenser för UNRWA:s program ochflyktingamas undervisning, hälsovård m.m. De största bidragsgivaraa till UNRWA är , ,, och . Det svenska bidraget för /91() uppgick till 130 milj.kr, vilket innebären andel om . Utöverbiståndet till UNHCR och UNRWA, så bidrar till flyktinginsatser genom FNs livsmedelsprogram, WFP.Dessa bidrag redovisas under avsnittet "Intemationelltlivsmedelsbistånd och jordbraksutveck-ling". övrigaorganisationer p°p- 1991/92: lOO FN:s program for kontroll av beroendeframkallande medel (UNDCP) Undervåren 1991 tillkom FN:s program för kontroll av beroendeframkallande medel (UNDCP), som utgör en sammanslagningav de tre narkotikaberördaFN-sekretariaten DND, INCB:s sekretariat, och (FN:s fond för kontroll avberoendeframkallande medel). Det nya narkotikaprogrammet har ytterligarebefäst FN-systemets centrala och samordnande roll i den interaationellanarkotikabekämpningen. har sedan 1977stött insatser mot de växande narkotikaproblemen genom stöd till UNFDACs verksamhet. Bakgranden var den kraftigaökningen av narko-tikamissbrak i världen . Målet för narkotikaprogrammetsverksamhet är att angripa narkotikaproblemetgenom att minska både tillgången och efterfrågan på illegal narkotika samt attbekämpa den illegala handeln. De viktigaste arbetsområdena är: biståndtill alteraativ odling eller annan inkomstbringande verksamhet som avser ersätta odling av narkotikagrödor, behandling, rehabiliteringoch social återanpassning av missbrakare, utbildning och information omde skadliga verkningarna av narkotikamissbrak, utbildning i tillämpning av narkotikalagar,laboratorieutbildning för narkotikaanalyser, forskning samt stöd tillkontrollinsatser. k. pilotprojekt, som syftade till att tjäna som katalysatorer förframtida projekt i större skala. Sedan år1982 arbetar organisationen med övergripande land och regionprogram som sökeratt integrera alla aspekter av narkotikaproblematiken i landet respektiveregionen. Narkotikaprogrammets projekt genomförs av UNDP, FN:snarkotikadivision, fackorgan som FAO, WHO, och , av enskildaorganisationer samt av mottagarländeraa själva. På initiativ avstatsminister föreslog att FörentaNationeraa skulle ta initiativ till ett globalt handlingsprogram motnarkotikan. Vid den extra genaralförsamling som hölls i febraari 1990 antogs ett globalt aktionsprogram som rekommenderar gemensammaaktioner genom FN. FN:s ledande roll i den interaationeka narkotikabekämpningenhar därmed ytterligare förstärkts. 1 det nyanarkotikaprogrammet har man slagit samman sekretariatsfunk tioner, forskning, legala ochnormgivande funktioner samt hela den opera- 292 tiva verksamheten under ledningen av undergeneralsekreterareGiorgio Prop. 1991/92:100 Giacomeki, . Denne har ett övergripande ansvarför programmet Bil. 4 och är direkt underställd FN:s generalsekreterare. UNDCPhar ingen styrelse. De största givarländeraa, dit hör, samlas tvågånger tillsammans med ledningenför programmet tik informella möten fördiskussioner kring verksamheten, nya projekt etc. driver mycket aktivtbehovet av att tillsätta en styrelse som mer löpande kan följa organisationensverksamhet. Sekretariatsfunktioneraafinansieras genom FN:s reguljära budget. UNDCP:soperativa verksamhet finansieras genom frivilliga bidrag. Bidrag harlämnats av ett 50-tal länder. Programverksamhet pågår i 67 länder. Fonden har en budget på ca 70milj. /92utbetalade 55 milj.kr. tik programmets operativa verksamhet. finansierar därmed avden operativa verksamheten. Familjeplaneringhar i många länder startats genom initiativ av frivilliga organisationer.IPPF, den interaationella familjeplaneringsfederationen bildades . Föreningeni hörde till federationens grandare. IPPFlänkar nu samman lokala organisationer i över 150 länder. IPPF har konsultativ status i ECOSOC och har ettformaliserat samarbete med , . Detövergripande målet för IPPF:s verksamhet är att främja familjeplane ring och ansvarsfullt föräldraskap, dvs. att människor själva skall kunna besluta om när de vill ha och kan tahand om ett bam. Federationen verkar för att öka medvetenheten ombefolkningsfrågomas betydelse i nationell och intemationek utvecklingsplanering och för att utveckla och förbättra tillgången tik familjeplaneringsservice. Särskilda ansträngningar görs för att förändra attityderaa till familjeplanering hos männen. Genom att vidga samarbetet med andra enskilda ochmellanstatliga organisationer, söker IPPF bredda och intensifierasin verksamhet. Federationen samar betar nära med WHO och UNFPA i frågorsom rör sexualundervisning, nutrition och familjeplaneringsservice, och med i program som länkar familjeplanering till bamöverlevnadsprogram. Motherhood-initiativet, i vilket federationen engagerar sigtillsammans Prop. 1991/92:100 med dessa organ och är ytterligareett exempel på insatser Bil. 4 för kvinnorsoch baras hälsa och utveckling.