prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Biståndetoch EG ............................................................................. ..... 86 Aktuella utredningar m. m............................................................... ..... 88 - Översyn av det multilaterala biståndet..................................... ..... 88 - Nordiska .............................................................. ..... 99 - ..................................................... ... 104 - ........................................................................ ... 104 - Åtgärder med anledning av regeringens program Joromställning och minskning av denstatliga administrationen 104 Biståndsanslagen m. m.................................................................... ... 105 Bidrag till intemationellabiståndsprogram..................................... ... 109 Bilateraltutvecklingssamarbete .................................................. ... 132 Utvecklingssamarbete genom SIDA ............................................ ... 164 Andra biståndsprogram ................................................................. ... 179 Styrelsen för interaationellutveckling (SIDA).............................. ... 198 Styrelsen föru-landsutbildning i (U-centram) .. 201 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) ..................................... ... 203 Beredningen förintemationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)................................................................................................. ... 205 Bidrag till Styrelsen förU-landsutbildning i ................... ... 208 C10.Styrelsen för intemationellt näringslivsbistånd (SWEDE CORP) .............................................................................................. ... 208 Information om i utlandet m. m. Riksradios programverksamhet för utlandet ............... 213 Övrig information om Sverigei utlandet......................................... . 215 E. Utrikeshandel och exportfrämjande E l. ......................................................................... . 217 Exportfrämjande verksamhet .......................................................... . 219 ,täckande av vissa utgifter för skadeer sättningar .......................................................................................... . 220 Krigsmaterielinspektionenm.m........................................................ . 227 Bidrag till ........................... . 228 Bidrag till ett institutför Japanstudier ......................................... 229 F. Nedmstnings- och säkerhetspolitiska frågor m. m. Utredningar inom detnedrastnings- och säkerhetspolitiska Konferensen om säkerhet ochsamarbete i (ESK) .... 232 F 3.Information, studier och forskning om freds- och nedrastnings strävanden m.m................................................................................. 232 454 Bidrag tik /92:100 ()................................................................................................ . 233 Bil. Forskningsverksamhet för rastningsbegränsning och nedrast ning .................................................................................................... 235 Samarbete med ländema iCentral- och ..................... 242 Täckande av eventuella förluster i anledning av statliga garan tier för finansiellt stöd till länder i .. 248 Bilaga 4.1 Fakta om bistånd Statligamyndigheter och organ för bistånd ......................... 255 FNs biståndsverksamhet ......................................................................... 261 Intemationellafinansieringsorgan .......................................................... . 272 Interaationellt livsmedelsbiståndoch jordbraksutveckling ............... . 283 Flyktingbistånd .......................................................................................... . 289 Övriga organisationer .............................................................................. . 292 Biståndet till enskilda programländer....................................................... . 298 Bilateralt bistånd tillicke-programländer ................................................ . 387 Andraanslagsposter................................................................................... . 403 Andra biståndsprogram ............................................................................ . 419 Nordiskt biståndssamarbete...................................................................... . 434 Biståndet fördelat på enskildaländer ..................................................... . 435 Vissaförkortningar ................................................................................... . 442 Bilaga 4.2 Förteckning över lönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringar för de Stockholmsbaseradeambassadörerna per den I Bilaga 5till budgetpropositionen 1992 (fjärde huvudtiteln) Försvarsdepartementethar inom ansvaret för de åtgärder som krävs för att förbereda landet för att motståväpnad eller annan yttre aggressionoch för att ställa om samhället till kris- och krigsförhållanden. Totalförsvaretbestår av en militär och en civil del. Totalförsvarets militära del omfattar armén,marinen och flygvapnet samt denoperativa ledningen. Vidare ingår ett antal myndigheter som benämns gemensammamyndigheter. Totalförsvarets civila del utgörs av ett antalsamhällssektorer benämnda funktionerFörsvarsdepartementet ansvarar härvid för funktionerna Civil ledning och samordning. Försörjning med industrivaror (utom energiförsörjning ochlivsmedelförsörjning) samt Kyrklig beredskap. Försvarsdepartementet ansvarar vidare för samordningen inomregeringskansliet av samtliga funktionerinom totalförsvarets civila del samt för räddningstjänsten i fred. Till totalförsvaret hör också ett antalverksamheter gemensamma för eller tillstöd för såväl den militära som den civila delen av totalförsvaret. 1 1991/92. 1991/92: lOO : Bil.5 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den19 Anmälantill budgetpropositionen 1992 1 Huvudtitelns utformning Underlagtill en försvarsbeslutsproposition , i vilken inriktningen av totalförsvaret för tiden /93 -1996/97läggs fast, bereds inomregeringskansliet. Anslagen under fjärde huvudtiteln är därför här beräknademed de belopp' som' har anvisats av för /92.1 försvarsbeslutspropositionen återkommerregeringen med förslag till belopp avseende /93. /93 finansieras verksamheten under anslaget 14. Identitetsbrickor över sjunde huvudtitelns anslagtill skatteförvaltningen. Anslaget finns därför ej upptaget i dennabilaga. DenIjuli 1991 genomfördes en mervärdeskatteomläggning med innebörden att anvisade medel under respektive anslag skulleredovisas exklusive mervärdeskatt.För försvarsdepartementets verksamhetsområde har det totalamervärdeskattebeloppet beräknats till drygt 1 043,4 milj. kr. Redan i budgetpropositionen (prop. 1991/92:100)togs anslagen upp med belopp förvilka ett mervärdeskattebelopp pä sammanlagt exkluderats. Motsvarande belopp redovisades överförslagsanslaget L 6. Resterande belopp på drygt 72 milj.kr. har i regleringsbrevet innevarande budgetår redovisats somej disponibla medel under respektive anslag. I avsnittet nedan om anslagsfrågor för budgetåret1992/93 anges anslagsbeloppen exklusive mervärdeskatt. 4 Anslagsfrågor för /93 Fjärde huvudtiteln Medhänvisning till vad jag har anfört inledningsvis hemställer jag att regeringenföreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,för /93 be- Prop. 1991/92:100 räkna följande anslag: Bil.5 A. Försvarsdepartementetm.m. 1.Försvarsdepartementet ett förslagsanslag på . ettförslagsanslag på 7 . 2.Arméförband:Anskaffning av materiel ettförslagsanslag på 3 . 3.Arméförband:Anskaffning av anläggningar ett förslagsanslag på 1.Marinförband:Ledning och förbandsverksamhet ett förslagsanslag på 2 . 2.Marinförband:Anskaffning av materiel ettförslagsanslag på 2 . ettförslagsanslag på ' ' Flygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet ett förslagsanslag på . 1* 1991/92. Flygvapenförband:Anskaffning av materiel Prop. Ril S ett förslagsanslag på 6 Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar Operativ ledning m.m.: Ledning och förbandsverksamhet Operativledning m.m.: Anskaffning av materiel 3.Operativledning m.m.: Anskaffning av anläggningar ettförslagsanslag på . 4.Operativ ledning m.m.: Forskningoch utveckling F.Gemensamma myndigheter m.m. inom försvarsmakten 1.Försvaretscivilförvaltning ett förslagsanslag på . Anskaffning av anläggningar för gemensamma myndigheter Bil 5 ettförslagsanslag på 1 . Anskaffning av anläggningar för 11.Försvaretsmediecenter ett förslagsanslag pä 13.Statensförsvarshistoriska museer ettförslagsanslag på 14.Frivilligaförsvarsorganisationer inom den militära delen av totalförsvaret m.m. Försvaretsdatacenter ett förslagsanslag på . G.Gemensamma myndigheter m.m. utanför Prop. 1.Gemensam försvarsforskning ett förslagsanslag pä . 2.Avveckling av försvaretsrationaliseringsinstitut ettförslagsanslag på inom det militära försvaret Reglering avprisstegringar ett förslagsanslag på 2 . H.Civil ledning och samordning 1.Överstyrelsen för civil beredskap: Civil ledning och samordning 2.Överstyrelsen för civil beredskap: Investeringar för civil beredskap 3.Överstyrelsen för civil beredskap: Signalskydd Civilbefälhavarna: m.m. Prop. Ril 5 ett förslagsanslag på . I.Befolkningsskydd och räddningstjänst m.m. 2.Anläggningarför räddningsskolorna, m.m. ett förslagsanslag på . Ersättning förverksamhet vid räddningstjänst m.m. Frivilliga försvarsorganisationer inom den civiladelen av totalförsvaret m.m. ettförslagsanslag på 151 005 000 kn Styrelsen för psykologiskt försvar K,Försörjning med industrivaror : Försörjning med industrivaror : Industriellaåtgärder Prop. Bil 5 ett förslagsanslag på 52 730 000 kn Överstyrelsenför civil beredskap: Kapitalkostnader ettförslagsanslag pä 184 500 000 kn Överstyrelsenför civil beredskap: Täckande av förluster till följd av statliga beredskapsgarantier m.m. ettförslagsanslag på 1 000 kn 2.Flygtekniska försöksanstalten ett förslagsanslag på 9 471 000 kn 3.Beredskapsstyrka för FN-tjänst ett förslagsanslag pä 41 922 000 kn 4.FN-styrkors verksamhet utomlands ett förslagsanslag på 267 610 000 kn Flygtekniskaförsöksanstalten: Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet ettförslagsanslag på 1 000 kn översikt ................................................................................................... ........ 1 Huvudtitelnsutformning....................................................................... ........ 2 Hantering av mervärdeskatt.................................................................. 2 Anslagsfrågor /93. Fjärde huvudtiteln.............. 2 gotab 40419, 1991 Regermgens proposition 1991/92:100 Bilaga 6 (femte huvudtiteln) 1 1991/92. Bilaga6 till budgetpropositionen 1992 (femte huvudtiteln) Bi?6'°° förvaltar,utvecklar och förnyar välfärdspolitiken. Arbetsfältet utgörs huvudsakligen avdet sociala trygghetssystemet: * Ekonomisktstöd till bamfamiljer inkl. bostadsbidrag, föräldraförsäk ring och bamomsorg * Försäkringvid sjukdom, arbetsskada, handikapp och ålderdom och i samband med rehabilitering * Hälso- ochsjukvård inkl. tandvård * Äldreomsorg ochomsorger om handikappade * Socialt behandlingsarbete ochalkohol- och narkotikafrågor. ansvarar också för statistik, forskning och utveck ling inom den sociala sektom. Socialdepartementetsansvarsområden innefattar en stor del av den offentliga sektom. Detta gällermätt i såväl utgifter som antal anställda. De samlade sociala utgiftema inkl.landstingens och kommunemas utgifter för sjukvård, bamomsorg, äldre- och handikappomsorgoch andra sociala insatser beräknas uppgå till drygt 430 miljarder kr.Detta motsvarar av BNP. Ca 250 miljarderkr. eller av de samlade sociala utgifterna utgörs avtransfereringar till hushållen. Staten och socialförsäkringssektorn svarar fördrygt av dessa transfereringsutgifter. Totala statliga utgifter inom sociala sektorn (i Allmän tilläggspension (ATP) Kommunalt bostadstillägg (KBT) Utgiftema förATP och delpension ligger helt utanför statsbudgeten. av utgiftema försjuk- och föräldraförsäkringen, försäkringskassomas administration samtnärståendevård redovisas på statsbudgetens utgiftssida under femtehuvudtiteln. Resterande del av utgiftema för dessa ändamål samt underskottet iarbetsskadefonden redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Övriga utgifterredovisas endast på statsbudgetens utgiftssida. Välfärdspolitiken gynnar alla, menden betyder allra mest för de ensamma, de handikappade och de sjuka och föralla dem som inte själva kan skapa en rimlig standard och som inte har någonsom bryr sig om dem eller tar ansvar för dem. Staten måsteha det yttersta ansvaret för att alla medborgare ges en gmndläggande trygghetvid arbetslöshet, sjukdom, ålderdom och handikapp. Dessa insatser måste även iframtiden till den alldeles övervägande delen fmansieras gemensamt. De verksamhetersom ligger inom område utgör en viktig del av det somkallas välfärdsstaten. Välfärdsstaten uppfattas av många som ensjälvklarhet - men är naturligtvis inte det. Den representerar ett sätt attfördela välståndet. Medborgama betalar för väl- färdsstaten efter förmåga. Skatteroch socialavgifter används sedan till Prop.1991/92:100 att fmansiera skolgång, sjukvård,pensioner och annat som alla får till- Bil.6 Välfärdsstatenger också människor tryggheten att veta att de via socialförsäkringaraa ärgaranterade att slippa att bli hårt ekonomiskt drabbade vid sjukdom,arbetslöshet och ålderdom. Välfärdsstaten ger trygghet och bidrar därmedtill att öka många människors frihet. Att alla får möjlighet tillutbildning och utveckling innebär ökade chanser och ökad frihet främst för demsom aimars inte skulle få dessa möjligheter. Vetskapen att man trots ettmisslyckande kan få nya chanser ökar benägenheten att ta risker. Det innebärockså frihet. Välfärdspolitikeni är till stora delar generell. Staten frågar inte efter om denenskilde har familj eller är ensam, är som folk är mest eller udda, är omtyckteller avskydd - alla har rätt till välfärdsstatens förmåner. Regeringenkommer utifrån synen på alla mäimiskors lika värde att utvecklavälfärdspolitiken så att speciellt de mest utsatta människomas och gmppemaslivssituation förbättras. Alteraativettill välfärdsstaten är ett selektivt system som siktar in sig på att stödjabara dem som har de sämsta föratsättningaraa. Ett sådant system har månganackdelar. Det föratsätter mer av prövning och kontroll. Någon måste då avgöravem som har rätt till stöd och vem sominte har det. Det leder lätt till mer byråkrati och fler integritetsstörandeundersökningar. Ett selektivt system skapar ocksåmarginaleffekter. Bidragen trappas av när inkomsteraa stiger. Mångariskerar att fastna i det som brakar kallas fattigdomsfällan. Välfärdsstatensgrandläggande ideologi, byggd på universalism, skall vara vägledande också iframtiden. ekonomi är i kris. Ekonominväxer inte, budgetunderskottet ökar ocharbetslösheten stiger. Detta är en konsekvens av såväl konjunkturellasom strakturella problem. De förra hänger samman med den interaationellalågkonjunkturen. De senare är specifika för och oberoende av konjunkturen. De strakturella problemen kan åtgärdas bara genomaktiva politiska beslut i . En fortsatt ekonomisk kris innebär ett hot motvälfärdsstaten. Ett samhälle där ekonomin inte växer har tillslut inte råd med en väl utbyggd välfärd. Därför måste de ekonomiskaproblemen angripas med kraft. De socialautgifteraa för staten, socialförsäkringssystemet och kommunsektorn motsvarar inemot en tredjedel av BNP.När ekonomin måste saneras är det därför nödvändigt att en stor del avanpassningen sker inom det sociala området. Under de senastedecennieraa har dessutom vissa offentliga system på det sociala områdetutvecklats utan tillräcklig kontroll. Ersättningsregler har utformats utannödvändig hänsyn till den styrande effekt som de har på arbetslivet och på mäimiskorslångsiktiga välbefinnande. Förhållandet Prop.1991/92: att de sociala tjänstema till stor delproduceras inom offentliga monopol Bil.6 har medfört en brist påeffektivitet. Regeringen avser att bearbeta de strakturella problem som finnsinom socialförsäkringssektorn. Detstatsfinansiella läget gör det nödvändigt att prioritera de sociala behov somär störst och att skära ned en del av de mindre angelägna utgiftema för attskapa utrymme för åtgärder som är viktiga för att få fart på den svenskaekonomin. En vägledande princip bör därvid vara att socialförsäkringen skalltäcka större delen av, men inte hela, inkomstbortfallet. En annan bör vara attockså på andra sätt hävda arbetslinjen, både inom socialförsäkringssystemet ochinom övriga delar av samhället. Under budgetåretkommer kraftiga utgiftsminskningar att göras inom socialförsäkringaraa. * Tvåkarensdagar kommer att införas . Vinsten härav tillfaller, sedan sjuklön införts, primärt arbets- givaraa. Denna återtas emellertid genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgiften. Genom ett högkostnadsskydd kommer särskilt ut satta personer att skyddas. Delpensions avgiften slopas och i gengäld höjsarbetsskadeavgiften med motsvaran de procentsats. En del av behållningen i delpensionsfonden skall an vändas för att finansiera underskottet i arbetsskadeförsäkringen och förstärka finansieringen av folkpensionsförsäkringen. * Vissaadministrativa förenklingar i föräldraförsäkringen kommer att genomföras. * Ett s.k.referensprissystem kommer att införas för läkemedel. Vid köp av receptförskrivna läkemedel kommer en egenavgift att tas ut för varje läkemedel. * Ersättningsnivåeraainom tandvårdsförsäkringen kommer att sänkas. I första hand bör utgiftsreduktionen i försäkringen ske genom en ökad självrisk, men även andra modeller kankomma att bli aktuella. Inrikt ningen på besparingen får dock inte utformas så att nuvarande hög kostnadsskydd försämras påtagligt. Genom dessaåtgärder begränsas underskottet i statens finanser, vilket är väsentligt för att återvinna tilltron tillsvensk ekonomi och få igång tillväxten. För att människor skall kännatrygghet och vara beredda att bidra till finansieringen av välfärdsstaten ärdet viktigt att de känner att de får valuta för sina skattepengar. Den sombehöver en daghemsplats, en operation eller en plats på ålderdomshem skallkunna få det utan att vänta . Därför måste deoffentliga verksamhetema bli ännu bättre. Huvudstrategin för detta är inte atttillföra mer resurser. Dels finns det inget entydigt samband mellan resurseroch kvalitet, dels medger inte det ekono- miska läget att skatteraa höjs.Kvaliteten måste höjas på annat sätt. Det Prop.1991/92:100 kräver såväl en "inre"som en "yttre" reformation av de sociala verk- Bil. Den inrereformationen syftar till att föraya den offentliga sektoms arbetsformer.Kommuner och landsting måste hitta nya vägar att utforma sin verksamhet somsporrar till effektivare resursanvändning. Kundanpassning och måluppfyllelsemåste löna sig. Personalen måste få större frihet och ansvar. Människor måsteuppmuntras att bättre använda sina kunskaper och erfarenheter. Den yttrereformationen innebär att de som är verksamma inom olika sociala orruådensjälva måste få möjlighet att driva verksamhet på samma villkor som kommuner och landsting. På samma sätt som konkurrens mellanföretag skapar bättre och billigare varor kan den skapa bättre och billigaretjänster. Också det ideella engagemanget måste stödjas. Detär betydelsefullt för att täppa till hålen i välfärdsstatens skyddsnätoch för att ta vara på människors vilja att hjälpa varandra. Det finns anledningatt uppmuntra till ett ökat ideellt engagemang, utan att för den skull heltförlita sig på ideella tjänster. Att reformera den offentliga sektominnebär också att tvätta bort den stämpelav förmynderi och byråkrati som i många människors ögon vilar övervälfärdspolitiken. Den svenskavälfärdsstaten har inte bara byggt på offentlig finansiering utanockså i stor utsträckning på offentlig produktion. Stat, kommun och landstingtillhandahåller vård, omsorg och utbildning. Den enskilde har traditionelltsett haft mycket svårt att påverka innehållet. är en av de viktigasteuppgifteraa att ändra på detta, att föraya välfärdsstaten genom envalfrihetsrevolution. Den enskilda familjen skall få ökade möjligheteratt bestämma vilken läkare den vill anlita eller hur den vill ordnabaraomsorgen. Den enskilde pensionärenskall själv kunna få välja boende och service. Det här är viktiga val ilivet. Just dessa är det särskilt viktigt att individen själv får göra. har baraden redan resursstarke haft möjlighet att välja. Han eller hon har kunnatbetala skatt och ändå ha så mycket pengar över att de har kunnat finansiera ettprivat alteraativ. måste emellertid målet vara att alla människor skall hamöjligheten att välja. Välfärdsstaten skall utvecklas så att den inte bara gertrygghet till alla utan också valfrihet till alla. Kvinnornaoch välfärdsstaten /92:100 Välfärdsstaten har varit avavgörande betydelse för att ge kvinnor självständighet och ekonomisktoberoende, När den successivt infördes bröts de mönster som innebar att det varen självklarhet att kvinnor ensamma och på heltid ansvarade för familjens vårdoch omsorg. När det finnsbaraomsorg, sjukvård och äldreomsorg kan de kvinnor som så vill studera ochförvärvsarbeta. Det tvång och den ofrihet som tidigare fanns har bratits. Kvinnor är försin valfrihet beroende av välfärdsstaten. Det är dessutom ett faktum att det istor utsträckning är kvinnor som bär upp de sociala verksamheteraa. Därför ärvälfärdspolitiken i stor utsträckning en kvinnofråga. Genom den förayelse somnu skall genomföras kommer tusentals kvinnor att få större inflytande ochansvar på arbetet. Deras kompetens och erfarenhet kommer att tas till vara påett bättre sätt. "Det glömda " En viktig utgångspunkt förvälfärdsstaten är att alla människor - också de med de allra sämstaföratsättningama - skall få leva ett så värdigt liv som möjligt. Här finns ännustora brister i det svenska samhället. Det finns utsattabam, handikappade, gamla och sjuka som genom politiska beslut skulle kunna fåsin situation förbättrad men som ännu inte har fått en tillräcklig del avvälståndet. Det är människor som lever i "det glömda ". Dessa människorhar ofta svårt att göra sina stämmor hörda. De tillhör inga stora grapper utanär ofta ganska få. Deras röster väger inte så tungt på valdagen. De har oftainga starka organisationer som utövar påtryckningar för deras räkning. De haringa maktmedel att hota med. De kan inte strejka eller flytta pengar utomlands. Människoraa i"det glömda " har sällan ork, tid eller förmåga att engagerasig politiskt eller att bilda opinion för sina krav. De har fullt upp med attklara vardagen. Det är encentral uppgift att lyfta fram dessa människors behov i ljuset och att försökatillgodose dem. Detta görs bl.a. genom miljardsatsningar på t.ex. utbyggnadenav grappboende och fler enkelram inom äldrevården, socialstyrelsensåtgärdsprogram om arbetet med utsatta bam och i föreslagna och planerade satsningarpå handikappområdet. Kommuneraa och landsfingen har enbetydelsefull uppgift i att utveckla och föraya välfärden under 1990-talet.Regeringens ambition är att kommunema skall få statsbidragenligt ett helt nytt system. De detalj regler som ofta är knutna tillbidragen försvinner. Bidragen görs mer generella. Detta innebär att ansvaretför den välfärd som möter individema i än större utsträckning kommer att vilapå kommuner och landsting. Hälso- och sjukvård Prop.1991/92:100 6 Måletför hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för alla. Utmaningen försvensk sjukvård är att klara detta mål utanatt nya resurser tillförs vårdområdet i den takt som gällt under det senasteårtiondet. Det kräver effektivisering. Den kan uppnås genom att patientemasfria val av vårdgivare styr resurstilldelningen och genom att olika vårdgivaretillåts att konkurrera med varandra. Förändringarinom sjukvården håller redan på att ta form. Det finns på många områden storamöjligheter att få ut mer vård med de resurser som redan finns.