prop · GF03170 · 1991-12-31 00:00:00 — Med anledning av vadlagrådet anför vill jag framhålla att artikeln inte innefattar vare sig någonnormgivningsfunktion för eller vetorätt för kommittén när detgäller nationeka lagstiftningsåtgärder. anser att bl. a. artikel 111.3och 4 bör undantas vid inkorporeringen. Denna artikel avser det internationellatvistlösningsför-farandet och förändrar, som jag ser det, inte karaktär av denanledningen att artikeln inkorporeras genom EES-lagen. När det gäller frågan huruvida avtaletskonkurrensbestämmelser bör samlas i en särskild lag har jag viss förståelse förde synpunkter som framförts om att detta skulle kunna förbättra möjligheternaatt överblicka och tillämpa det komplicerade regelkomplex som det här är frågaom. Å andra sidan är det utmärkande för , och därmed också förhuvudbestämmelserna i , att konkurrensbestämmelserna utgörkomplement till och fömtsättningar för ett upprätthållande av de fyrafriheterna. De är enligt min mening så intimt förbundna med bestämmelserna omdessa att man inte bör frigöra dem från detta sammanhang. För övrigt kan detförtjäna att påpekas att vissa remissinstanser, som hör till kategorinkonkurrensvårdande myndigheter, inte har något att invända mot att konkurrensbestämmelsernatas in i EES-lagen. Jag skall återkomma tik denna fråga under avsnitt 14.8.1. 1991/92:170Bilaga 1 Mitt förslag:Protokok 1-2, 8 andra punkten, 13, 14, 17, 21-25 samt 39 till EES-avtaletinförlivas genom inkorporering i EES-lagen. Promemoriansförslag: Överensstämmer i stort sett med mitt. Remissinstanserna: Flera remissinstanser som anseratt hela bör införlivas med svensk rätt inbegriper i denna syn ävenprotokollen till . Några efterlyser en mera övertygande motiveringför det urval av protokoll som skett, och någon efterfrågar en redogörelse förpå vilken konstitutionell nivå motsvarande svenska bestämmelser har utfärdatseker bör utfärdas. Också synpunkter beträffande vissa enskildaprotokoll framförs. Sålunda förordar kommerskollegium t.ex. att också protokoll14 angående handel med kol- och stålprodukter som innehåller ett centraltförbud mot exportrestriktioner bör införlivas genom lagen. Skälen för mitt förslag: Till hör 49protokoll. Vissa av dessa innehåller bestämmelser som är materiellt viktiga förenskilda och som därför måste införlivas med svensk rätt. Andra protokokinnehåller bestämmelser som över huvud taget inte berör utan enbartförhållandet mellan andra avtalsslutande parter. Sådana protokoll bör inteinförlivas med svensk rätt. En del protokoll har dock på något sätt direktbetydelse för , men det är därmed inte givet att de också måste införlivas.Frågan får bedömas från fall tik fall. Därvid bör beaktas att ett protokok medbestämmelser som i förstone synes enbart rikta sig till de avtalsslutandeparterna som sådana, kan ges direkt betydelse även för enskilda ochmyndigheter. De protokoll som enbart innehåller uppmaningar till de avtalsslutandeparterna att agera på visst sätt bör emellertid inte införlivas. Andra frågor är naturligtvis huruvida protokollenbör införlivas genom EES-lagen eller i annan författning eller om någon annanlagstiftningsåtgärd erfordras till följd av de internationella åtagandena. Promemorian föreslog att protokollen 1, 2, 8 andrapunkten, 13, 17, 2125 samt 39 skall införlivas genom EES-lagen. Jag delardenna uppfattning. Med anledning av vad kommerskollegium anfört har jag dockkommit till slutsatsen att också protokoll 14 skall införlivas genom lagen.Förslaget har i denna del inte föranlett någon erinran av lagrådet. Vissa protokoll innehåller bestämmelser som måsteinförlivas men genom föreskrifter som regeringen har att besluta om. Dettagäller t.ex. ursprungsreglerna i protokoll 4 liksom bestämmelser påjordbruksområdet som tas upp i protokoll 3. I vissa fall erfordras visskompletterande lagstiftning. Detta är fallet beträffande protokok 11 som rörsamarbete på tullområdet och som bl. a. fömtsätter att bemyndigandet förregeringen att meddela förskrifter om tullsamarbete i lagen (1973:431) omutredning angående brott mot utländsk tukag ändras så att detta blirtillämpligt på överenskommelse inte bara med främmande stat utan också medmellan-folklig organisation. Detsamma gäller lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annanskatt, avgift eller pålaga. Jag återkommer till frågor som dessa under avsnittD. 1991/92:170 Bilaga 1 Min bedömning: Deavtalsbestämmelser som upptas i bilagorna till och de i dessabilagor refererade bindande rättsakterna införlivas med svensk rätt inte genomEES-lagen utan genom författningar på resp. sakområde. Promemoriansbedömning: Överensstämmer med min. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser delaruppfattningen att bilagorna till avtalet bör behandlas genom normgivning påresp. Skälenför min bedömning: Som har framgått av det föregående hör till avtalet 22bilagor i vilka hänvisningar görs till de för EES relevanta delarna av EG: ssekundära regelverk. Det gäller ca 1 500 EG-rättsakter som har anpassats förEES-ändamål och som har beslutats av EG: s institutioner före den 31 juk 1991. Det rör sig här främst om direktiv ochförordningar, men också i vissa fak om beslut. Som tidigare redovisats ärdirektiven inom EG bindande, såvitt avser det resultat som skall uppnås genomåtgärder på nationell nivå, medan förordningarna är direkt tillämpliga utanmellankommande nationell rättsbildning. Artikel7 i avtalet innehåller bestämmelser om hur de regler som motsvarar EG:ssekundärrätt skall införlivas. De delar som motsvarar EG-förordningar skall somsådana göras till en del av den nationella rättsordningen, medan beträffandede delar som motsvarar EG-direktiv det lämnas åt de avtalsslutande parternasjälva att välja form och metod för införlivandet i den egna rättsordningen.Även om det inte är utsagt i avtalet gäller detta också beslut, dvs. detankommer på de avtalsslutande parterna att införliva dessa som det befinnslämpligt. Dettainnebär för vår del att motsvarigheter till direktiv skall transformeras tillsvenska regler, medan motsvarigheter till EG-förordningar skall införlivasgenom inkorporering. I bägge fallen bör detta ske genom författningsregleringpå den konstitutionella nivå som de materiella reglernas innehåll kräver.Åtskilliga av dessa regler ligger på myndighetsnivå och bör således införiivasgenom myndighetsföreskrifter. Det är viktigt att myndigheterna deltar i dettaarbete i nära samråd med resp. fackdepartement. Iett hänseende bör emellertid en avvikelse från principen om separatinförlivande göras. Detta gäller vissa delar i den konkurrensrättsliga bilagan(bil. XIV) till . Av skäl som skall framgå senare, anser jag attnågra av rättsakterna i den bilagan samt de för dessa avsedda anpassningsbestämmelsernabör införlivas genom EES-lagen. Här skall tilläggas att en vissanpassning av svensk rätt redan skett såvitt gäller en del av de i EES-avtaletingående rättsak- 9 1991/92. Vår lagstiftningtillgodoser sålunda till viss del krav. När så är fallet behövernaturligtvis som regel några ytterligare lagstiftningsåtgärder inte vidtas medanledning av . Jagvill också nämna att det förekommer att i avtalets bilagor anges s. k.icke-bindande rättsakter, dvs. rekommendationer och yttranden m.m., vilkautfärdats av rådet eller kommissionen och som inte ger upphov till rättighetereller skyldigheter för enskilda. I vissa fall kan dock sådana rättsakter utgörariktlinjer för hur EG-organen skall handla och som därför på olika sätt kanberöra enskilda. I bilagorna till avtalet anges att avtalsparterna på olikasätt skak beakta sådana icke-bindande rättsakter. Slutligenvill jag i detta sammanhang nämna att även EG-rättsakter som beslutats efterden har betydelse för att uppnå ett enhetligt EES. Avsikten är attöverenskommelser om sådana rättsakter skall träffas i särskild ordning. Prop.1991/92:170 Bilaga 1 12.4 Införlivande av EFTA-avtalen 12.4.1Avtalet om upprättande av en övervaknings myndighet och en domstol(övervakningsavtalet) Mitt förslag:Huvudbestämmelserna i övervakningsavtalet (artiklarna 153) och protokollen14 inkorporeras genom EES-lagen. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har inga invändningar mot förslaget. Ett antalinstanser påpekar dock att de inte kan uttala någon mening eftersom avtalet isamband med remissen ännu inte var färdigjus-terat och därför inte kundepubliceras. Skälenför mitt förslag: Som framgått av beskrivningen av övervakningsavtalet skallESA övervaka att EFTA-länderna fullgör sina akmänna förpliktelser enligtEES-avtalet och övervakningsavtalet. Vidare kommer myndigheten att haövervakningsuppgifter i förhållande till EFTA-länderna på områdena föroffentlig upphandling, offentligt stöd och konkurrens. På det sistnämndaområdet innebär befogenheterna att kommer att fatta förvaltningsbeslut sominnebär myndighetsutövning mot enskilda. upprättas också med kompetens att döma iärenden om bl. a. övervakningen av EFTA-ländernas efterlevnad av EES-avtaletsbestämmelser, att överpröva beslut av i konkurrensärenden samt att lösatvister mellan EFTA-länderna. överlåter EFTA-länderna till och EFTA-domstolenförvaltnings- resp. rättskipningsuppgifter på konkurrensområdet. Sådanöverlåtelse som innefattar myndighetsutövning regleras i 10 kap. 5 § tredjestycket regeringsformen. Denna överlåtelse sker ytterst genom EES-avtaletsfördelningsregler på konkurrensområdet. Påsamma sätt som i finns åtskilliga bestämmelser i över- vakningsavtalet som endastriktar sig tkl de avtalsslutande staterna och Prop. 1991/92:170 sålunda enbarthar folkrättslig verkan. Liksom när det gäller införlivandet Bilaga 1 avEES-avtalet föreslår jag emellertid att samtliga bestämmelser i huvuddelen avövervakningsavtalet inkorporeras. Lagrådet har inte haft något att erinra motdenna lösning men liksom beträffande förordat att det i lagen angesvilka artiklar som inkorporeras. Jag delar denna uppfattning. Protokoll I rör som tidigare redovisats specielltfunktioner som tillagts genom tillämpningen av protokoll I tillEES-avtalet. Protokollet bör inkorporeras genom EES-lagen eftersom det är avbetydelse för införlivandet av sådana bestämmelser i avtalet som motsvararEG-förordningar. Protokoll 2 och 3 avser : s roll på områdenaoffentlig upphandling och offentligt stöd. Bestämmelserna rör ESA:s förhållandetik EFTA-länderna. Det är således inte nödvändigt att dessa protokollinförlivas i EES-lagen. Emellertid behövs som jag skall återkomma till särskilda tilläggsbestämmelser i lagen såvitt avser området för offentligtstöd. Jag anser det därför vara mest ändamålsenligt och överskådligt attinkorporera också det grundläggande protokollet (nr 3). I fråga om protokoll 2om offentlig upphandling menar jag att också detta protokok bör inkorporerasför att därmed bidra till att ge en sammanhållen bild av : s uppgifter pådessa specifika områden. Protokok 4 rör konkurrensområdet. Som jag sagtinnefattar de befogenheter som här ges rätten att meddelaförvaltningsbeslut som riktar sig mot enskild. Dessa bestämmelser liksomprotokollet i dess helhet bör därför inkorporeras genom lagen. Inte heller när det gäller protokollen har lagrådethaft något att erinra mot den författningstekniska lösningen. Jag kommer i det följande (avsnitten 14.7 och 14.8)att redovisa ytterligare överväganden och lämna förslag till ytterligarelagstiftning beträffande dessa områden. I fråga om protokoll 4 vill jag här nämna att dettill protokollet kommer att fogas sammanlagt sju bilagor. Dessa avses innehållabl. a. vissa formulär i konkurrensärenden liksom uppgifter om vilka helgdagarsom råder i de länder där resp. skall vara belägen. Hurdessa bilagor som avses beslutas i ett senare skede kommer att behandlas iinförlivandehänseende kommer att tas upp . Protokoll 5 till övervakningsavtalet som innehållerstadgar för är enligt min mening inte av den beskaffenheten attdet bör inkorporeras genom EES-lagen. Däremot krävs andra lagstiftningsåtgärderför införlivande av vissa bestämmelser i detta protokoll. Jag skall återkommatill detta i det följande (avsnitt 14.3). De två återstående protokoken (nr 6 och 7) rör som tidigare redovisats immunitet och privilegier för , EFTA-domstolenjämte dess personal m.fl. En hänvisning till dessa protokoll bör göras ibilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Jagskall återkomma tkl denna fråga senare (avsnitt D). Jag har förståelse för de remissinstanser somanmält att de inte kan uttala sig om förslaget i denna del eftersom de inte har haft tillgång till det 131 ifrågavarande avtalet.Emellertid hade såväl i den grönbok som publicerades i samband med remissensom i departementspromemorian avtalet beskrivits, i synnerhet på de punkter somär av särskild betydelse för inkorporeringen. Vidarevill jag här nämna att företrädare för flera av de instanser som inte haft invändningarmot förslaget har deltagit i förhandlingarna om detta och således varit välinsatta i avtalets bestämmelser. Detta gäller särskilt på konkurrensområdet.Jag vill här också hänvisa till min redogörelse för vad lagrådet anfört ifråga om remissbehandlingen (avsnitt 6). 1991/92:170Bilaga 1 12.4.2 Avtalet om en ständig kommitté för EFTA-staterna(kommittéavtalet) Mittförslag: Bestämmelserna i avtalet införlivas inte i svensk rätt, utom såvittavser protokoll 1 till avtalet som inkorporeras genom EES-lagen. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Liksom när det gällerövervakningsavtalet har flertalet remissinstanser inga invändningar. Någraframhåller dock att de inte kunnat ta ställning till förslaget eftersom de intehaft tillgång till avtalet. Skälenför mitt förslag: reglerar organisation och uppgifter för enständig kommitté mellan EFTA-länderna. kan i förhållandetill EFTA-länderna besluta i ärenden som den skall handha enligt vissa avbestämmelserna i . Här är det inte fråga om beslut som direkt gällerenskilda utan om beslut som rör EFTA-staterna. Till kommittéavtalet hör tvåprotokoll, en bilaga och ett bihang. Skäl att införliva kommittéavtalet i desshelhet föreligger inte. Emellertid har protokoll I som sagts sådanbetydelse för införlivandet av sekundära rättsakter att detta protokoll börinkorporeras genom EES-lagen. Mitt förslag i denna del har inte föranlett någoninvändning från lagrådet. Vad beträffar det förhållandet att remissinstansernainte haft tillgång till avtalet vill jag framhålla vad jag anfört omövervakningsavtalet i detta avseende. 12.4.3Avtalet om en kommitté med ledamöter från EFTA-staternas parlament(parlamentarikeravtalet) Avtaletreglerar samverkan mellan parlamentarikerna på EFTA-sidan i EES-arbetet. Fråganom val av svenska ledamöter tik denna kommitté kan behöva regleras iriksdagsordningen. Det ankommer på att utforma dessa regler. 13 Beslut om nya EES-regler m.m. Prop. 1991/92: no Bilaga 1 Några remissinstanser har i samband med de frågorjag har berört a. ifrågasatt omavtalsbestämmelserna om provisorisk tillämpning och tvistlösning står iöverensstämmelse med gmndlagen. Andra har haft vissa allmänna synpunkter på detfortsatta beslutsfattandet inom EES. Sålunda ifrågasätter om bestämmelserna omprovisorisk till-lämpning av nya regler utan att konstitutioneka krav uppfylltsär förenliga med regeringsformen. å sin sida anför attav beslutsproceduren framgår att ju mer lagstiftning EG utfärdar, desto flerområden kommer att suspenderas från tillämpning eller tillämpas enligt gammallydelse, såvida inte EFTA-staterna i accepterar den nya EG-lagstiftningen.Det mått av rättslikhet som kan uppnås vid avtalets ingående kan därför enligtfakultetsstyrelsen antas komma att successivt minska med tiden.Justitieombudsmannen slutligen ifrågasätter, mot bakgmnd av att det ipromemorian anförs att beslut om nya EES-regler till övervägande del kommer attavse ändringar i bilagorna till , om det inte av 9 § EES-lagenklarare bör framgå att de däri uppräknade EG-bestämmelserna inkorporeras enligtsin nuvarande lydelse och inte enligt sin vid varje senare tidpunkt gällandelydelse. De bestämmelser i som remissinstansernatar upp rör huvudsakligen de avtalsslutande parternas folkrättsligaskyldigheter och medför normalt inga omedelbara förpliktelser för enskildaeller för svenska myndigheter. Huvuddelen av de materiella regler som EES-avtaletomfattar finns i de rättsakter till vilka bkagorna hänvisar. Den bärande tankenmed är att även för framtiden skapa så enhetliga regler sommöjligt inom hela EES-området. Detta förutsätter att EES-reglerna utvecklas parallelltmed nya EG-regler. Ytterst är det naturligtvis en politisk fråga omman önskar gå vidare i samarbetet eker ej. Avtalet bygger emellertid på attansträngningar skall göras av avtalsparterna för att behålla EES så enhetligtsom möjligt även . Beslut om nya regler fattas av avtalsparterna iEES-kommittén. Besluten har karaktär av internationella överenskommelser. Ombeslutet avser ett ämne som skall godkännas av , är beslutet givetvisinte bindande förrän sådant godkännande skett. Det är således inte fråga omöverlåtelse av beslutsfunktioner till något internationellt organ. För svenskdel innebär varje sådant beslut av om ändring i EES-reglerna medandra ord en ny internationell överenskommelse som kan kräva införlivande isvensk rätt. Artikel 7 i avtalet anger samma tillvägagångssätt för genomförandeav nya EES-regler som när det gäller bestämmelser som övertas genom bilagornatill . Till helt övervägande del kommer besluten iEES-kommittén om nya EES-regler troligen att avse ändringar i bilagorna till avtalet. Om EG och EFTA-sidan inte kan komma överens beträffande en sådan ändring, kan detta enligt artikel 102 i avtalet ytterst leda till att den berörda delen av bilagan tills vidare suspenderas provisoriskt. De rättigheter och skyldighe- i t ter som redan uppnåtts förmedborgarna inom EES skall dock enligt artikel Prop. 1991/92: 170 Enligt en överenskommen protokollsanteckning till avtalet Bilaga 1 skak med uppnåddarättigheter avses endast sådana som faktiskt uppnåtts och inte sådana somförväntas. Som exempel ges bl. a. att ett upphävande av regler som rörinvesteringar, t.ex. i fastigheter, inte skall påverka investeringar som gjortsinnan upphävandet trädde i kraft. Jag vill här också erinra om den tidigare nämndaprotokollsanteckningen till artikel 111 enligt vilken parterna uttalat attsuspension inte tjänar avtalets goda funktion och att alla ansträngningar skallgöras för att undvika en sådan situation. De svenska bestämmelser som föranletts av reglernai en aktuell bilagedel innan dessa upphävdes kan i sådana här situationerbehållas. Inget hindrar att de fortsätter att tillämpas i även omdetsamma i full utsträckning inte kan krävas av övriga avtalsparter. Skuke enviss del av en bilaga till avtalet bli suspenderad, skall följderna av dettanärmare diskuteras i . Om det härvid skulle visa sig attsuspensionen kräver svenska lagstiftningsåtgärder, får dessa övervägas då. Ett beslut av om att nya EES-reglerskak träda i kraft en viss dag förutsätter att de nationella konstkutionekakraven då uppfykts. Saknas efter beslutratifikation av någon avtalspart, kan beslutet komma att tillämpas provisoriskti avvaktan på att kraven uppfylls, såvida inte en avtalspart meddelar att ensådan provisorisk tillämpning inte kan äga mm. Skulle det inträffa att Sverigeinte ratificerat avtalet ankommer det således påregeringen att meddela att någon provisorisk tillämpning inte kan äga mm försvenskt vidkommande. En följd av ett sådant förhållande kan bli att de reglersom de tilltänkta ändringarna bygger på suspenderas provisoriskt. De artiklar som remissinstansernas synpunkter berörgäker således folkrättsliga förpliktelser för som avtalspart. Vadartiklarna innehåker är enligt min mening inte oförenligt med grundlagen, någotsom har ifrågasatts av ett par av remissinstanserna. JO säger i sitt remissyttrande att det av 9 §EES-lagen tydligare bör framgå att det är nuvarande lydelse av de aktuellarättsakterna som avses och inte också den senare lydelse som dessa kan kommaatt få. Även lagrådet är inne på denna fråga när det ifrågasätter om inte eninkorporering av artikel 98 i innebär att även framtida ändringarautomatiskt skall gälla här i riket. Enligt artikel 98 kan nämligen bilagornatill avtalet liksom flertalet protokoll ändras av i enlighet medvissa andra artiklar. Den osäkerhet som enligt lagrådets uppfattning synesföreligga på denna punkt skulle enligt lagrådet kunna undanröjas genom ettavstående från att inkorporera de bestämmelser som tar sikte på ändringar iavtalet. Som jag tidigare framhållit skulle det vara förenatmed betydande svårigheter att välja ut vilka artiklar som måste inkorporerasoch beträffande vilka detta inte skulle vara nödvändigt. Den omständigheten att det i artikel 98 anges attEES-kommittén kan fatta beslut om ändringar av protokoll och bilagor innebär inget annat än att parterna där kommer samman för att i enighet träffa nya överens- 134 Ettfolkrättsligt bindande beslut som fömtsätter enhällighet Prop. 1991/92:170kan jämställas med en överenskommelse, eftersom de berörda staterna har Bilaga 1 frihet att anta eller förkasta förslag till sådana beslut. Att Sverigebiträder ett sådant beslut måste också statsrättsligt sett betraktas somingående av ett avtal (se prop. 1973:90 s. 357). Det är regeringen som enligt 10 kap. I §regeringsformen ingår internationella överenkommelser. Regeringen får dockenligt reglerna i 10 kap. 2 § inte ingå sådana överenskommelser utan riksdagensgodkännande bl. a. om överenskommelsen fömtsätter lagändringar. Enligt artikel93.2 i fattar sina beslut genom överenskommelser ochenligt artikel 103 träder beslut som kan vara bindande för en avtalspart förstefter uppfyllandet av nationella konstitutionella krav inte i kraft förränparten anmält att dessa krav uppfyllts. behandlar inte vilka nationellaförfaranden som kan behöva vidtas för att möjliggöra beslut i kommittén. Dettaär heller inte brukligt vid internationella avtal där parterna kommit överensom att beslut kan fattas i olika organ. I de fall ett beslut av EES-kommitténrör ett sådant ämne att det enligt svenska regler kräver godkännandeskall beslutet också underställas liksom förslag till denlagstiftning som kan erfordras för svensk del. För att framtida ändringar avEES-reglerna skall bli gällande som svensk rätt erfordras alltså beslut i varjesärskilt fall av ett behörigt svenskt organ och IO kap. 5 § regeringsformenblir inte tillämplig på beslut. Mot denna bakgmnd kan jag inte se att det finnsnågon risk för missförstånd pä den punkt JO och lagrådet berört. Idet föregående har föreslagits att huvuddel och vissa avprotokoken till samt övervakningsavtalet och protokoll I 4 liksomprotokok 1 till kommittéavtalet bör inkorporeras genom EES-lagen. I de följandeavsnitten behandlas vissa ytterligare lagstiftningsfrågor. 1991/92:170 Bilaga 1 Mitt förslag: IEES-lagen införs en lagvalsregel enligt vilken föreskrifter i EES-lagen ellerannan lag som har meddelats tik uppfyllande av förpliktelser enligtEES-avtalet skall tillämpas utan hinder av vad som annars föreskrivs i lag.Motsvarande skall gälla också i förhållandet mellan föreskrifter i annanförfattning än lag. Promemorians förslag: Överensstämmer i princip medmitt. Bestämmelsen hade dock i promemorian en annan formulering. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstansersom berör frågan om en lagvalsregel tillstyrker eller godtar att en sådan regelförs in i lagen. Flera av dem har dock synpunkter på utformningen av regeln.Vad remissinstanserna anfört i olika delfrågor framgår i det följande. Bakgmndentill mitt förslag: Vissa bestämmelser av har givits direkt effektinom EG. En betydande del av EG: s sekundära rättsakter är som tidigareangetts (avsnitt 7) också direkt tillämpliga och har givits direkt effekt imedlemsländerna. Att en EG-regel är direkt tillämplig innebär att denautomatiskt utgör en del av medlemsländernas interna rätt i och med att den harbeslutats av ett behörigt EG-organ. EG: s medlemsländer har alkså förbunditsig att låta sådana regler tillämpas internt utan någon mellankommandenationell rättsbildning.