prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Av följandesammanställning framgår hur antalet delpensionärer och kostnadema förförsäkringen har utvecklats. Utgifter (milj.kr.) Uppgiftenför är beräknad. Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en socialavgift om av avgiftsunderlaget frånarbetsgivare och egenföretagare. Avgiften förs till en särskild fond varsbehållning uppgick till 9 224 milj.kr. Den kraftigaminskningen av antalet delpensionärer berodde på attkompensationsnivån var sänkt till 50 %av inkomstbortfallet. Avsamhällsekonomiska skäl är det nödvändigt att se över reglema försocialförsäkringssystemen som det är ofrånkomligt att begränsautgiftema för dessa. Regeringen har därför övervägt inom vilka ytterligare områden besparingar kan genomföras medhänsyn till de principer som bör vara vägledande för den socialavälfärdens utformning. Delpension utges som nämnts till en förvärvsarbetande iåldem 60 - som vill minska sin arbetsinsats. Delpensionen täcker därviden viss del av inkomstförlusten fill följd av arbetstidsminskningen, vilketexempelvis för den som minskar sin arbetstid till hälften innebär att han fårbehålla av sin inkomst vid delpensioneringen. Den enskildes beslut attansöka om delpension är en frivillig åtgärd som inte föranleds av någonminskning av arbetsförmågan. Förmånen kan således sägas stå i strid medarbetslinjen i socialförsäkringen i och med att den premierar den som väljeratt delvis ställa sig utanför arbetsmarknaden, vilket innebär ökadekostnader för socialförsäkringssystemet. Av nu anfördaskäl och mot bakgrand av den svåra samhällsekonomiska situationen föreslår jagdärför att systemet med delpension för- ändras enligt följande. De som redan Bil.6 uppbär delpension enligt nuvaranderegler får enligt övergångsbestämmelser fortsatt rätt till delpension enligtdessa regler. Ett avskaffandeav delpensionsförsäkringen innebär att några ytterligare avgifter tillförsäkringen inte behöver tas ut för att finansiera försäkringens åtagandengentemot de personer som enligt övergångsbestämmelseraa ges rätt till fortsattdelpension. De medel som finns i delpensionsfonden är mer än tillräckliga föratt täcka försäkringens åtaganden i det här avseendet. Delpensionsavgiften, somför närvarande utgör av avgiftsunderlaget, bör upphöra och en motsvarandehöjning ske av socialavgiften till arbetsskadeförsäkringen. Skälet härtill äratt socialavgiften till arbetsskadeförsäkringen är helt otillräcklig för attfinansiera försäkringens utgifter. Det ackumulerade underskottet förarbetsskadeförsäkringen beräknas uppgå fill ca . vid utgången avår 1991. Underskottet beräknas för tilldrygt . Växlingen av socialavgiftsuttaget bör genomföras fr.o.m.den 1 juli 1992. Delpensionsfondensbehållning vid utgången av beräknas uppgå till . Denfondstorlek som krävs för att finansiera delpensionsförsäkringensutgifter som delpension utbetalas enligt de tänktaövergångsreglema kan uppskattas till ca . Det återståendebeloppet ca . bör engångsvis användas dels för att finansieradet även efter avgiftshöjningen återstående underskottet iarbetsskadeförsäkringen /93, delsförstärka finansieringen av folkpensionen under /93. Vad som anförts beträffandedelpensionsförsäkringen, socialavgifter samt disposition avdelpensionsfonden föratsätter att vissa lagändringar genomförs. Avsikten är attinom kort i en särskild proposition återkomma till med förslag tillde lagstiftningsåtgärder som erfordras. Det särskilda pensionstilläggettill ålderspension infördes . Pensionstillägget avser attkompensera föräldrar som på grand av vård av sjukt eller handikappat bara underlång tid har gått miste om förvärvsinkomster och därmed fått låg ATP eller intealls fått sådan pension. Rätt till det särskilda pensionsfillägget har enförälder som har vårdat ett sjukt eller handikappat bam under ochdärvid avstått från förvärvsarbete. Pensionstilläggetär till sin konstrakfion av temporär karaktär. I takt med att allt flermärmiskor kommer att uppbära vårdarlön från bl.a. landstingen kommer behovet avtillägget att minska. Storleken av det särskilda pensionstillägget beräknas pågrandval av det antal vårdar som föräldemräknas till godo, lägst 10 och högst15. Pensionstillägget utges med ett belopp som per kalenderår motsvararlägst av basbeloppet. Beloppet höjs däratöver för varje ytterligarevårdar i intervall om upp fill högst av basbeloppet. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag till ändrade regler för det särskildapensionstillägget av innebörd att rätten till pensionsfillägget utvidgas tillatt omfatta dels ett utökat antal nivåer, dels ändrade regler förvårdrekvisitet så att kortare avbrott i föräldramas vård av bamet inte skallvara ett hinder för rätt till vårdar. 1991/92:100 Bil. Pension fill vuxna efterlevande kanges i form av omställningspension och särskild efterlevandepension till såväl män som kvinnor föratsatt de intefyllt . Omställningspensionen utges efter dödsfallet men kanbetalas ut till den som har vårdnaden om bam under . Särskild efterlevandepension kanbetalas ut till den som vid omställningsperiodensslut inte kan försörja sig genom eget förvärvsarbete och inte har rätt tillförtidspension. De nyapensionsreglema för efterlevande som trädde i kraft ärförsedda med omfattande övergångsregler. Omställningspension och särskildefterlevandepension från folkpensioneringen utges för år räknat medbelopp som motsvarar ålderspensionen. De beräknade utgiftema förfolkpension och ATP under /93 illustreras av följande diagram. Beräknadeutgifter under budgetaret 1992/93 Förtidspension Ålderspension Eftcricv.pcnsion Not I Not I; värdbidrag, bampensinn, yrlLe-sskadecR., sSntk.pensionslillskoU, SKBT, KBT, båndikappent. Jag hemställer att regeringenföreslår att godkännade rikfiinjer jag angett för avskaffande av delpensionsförsäkringen, ändringarrörande delpensionsavgift och arbetsskadeavgiftsamt användning av behållningen i delpensionsfonden. Bidrag till sjukförsäkringen Prop. 6 1990/91 Utgift 8 577747 319 1991/92 Anslag 6 823 000 000 1992/93 Förslag 5 767 000 000 Från anslagetutges statsbidrag till försäkringskassomas utgifter för sjukförsäkringsförmåner(utom föräldraförsäkringen, vilken redovisas under anslaget C 2). Statsbidraglämnas av kostnadema för denobligatoriska försäkringen, medan finansieras genom socialavgifterfrån arbetsgivare och egenföretagare. är avgiften avavgiftsunderlaget för arbetsgivare och för egenföretagare. Degrandläggande bestämmelsema finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring(omtryckt 1982:120) och lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader,m.m. har ienlighet med regeringens särskilda direktiv redovisat anslagsbehovet uppdelatpå olika utgiftsslag. Verkets bedömningar återfinns under de olikaanslagsposter som anges under föredragandens överväganden. Redovisningen av anslaget skallfr.o.m. /93 ske uppdelat på fem anslagsposter - sjukpenning,inklusive frivillig sjukpenning - ersättningartill sjukvårdshuvudmännen m.m. För var och enav dessa kommer att anges dels brattoutgifter, dvs. både de utgifter somredovisas på budgetens inkomstsida och dess utgiftssida, dels anslagsbeloppet,dvs. utgift som redovisas på budgetens utgiftssida. RFV har i sina anslagsberäkningarför utgått från att sjuklön införs fr.o.m. 1 januari 1992och att sjukfrånvaron fortsätter att minska. Min beräkning av anslagsposten grandaspå verkets antaganden. Jag har tidigare aviserat att ett förslag om införandeav fr.o.m. skall tas fram. I mina beräkningarhar jag emellertid inte beaktat de eventuella ekonomiska konsekvenser som dettakan komma att få för sjukförsäkringsanslaget om t.ex. det högkostnadsskydd somskall utformas skall belasta sjukförsäkringsanslaget. Best 6 1991/92. träffande utgiftema för denfrivilliga sjukpenningen jag utgått från ver- Prop.1991/92:100 Med utgångspunktfrån detta beräknar jag brattoutgiftema för sjukpenning fill 15 337milj.kr, vilket motsvarar ett anslagsbelopp på 2 301 milj.kr. Vad gäller kostnadema förrehabiliteringsersättning, dvs. rehabiliteringspenning och särskilt bidrag förvissa kostnader i samband med rehabilitering, har RFV utgått från den utgiftsom beräknades i proposition 1990/91:141 om rehabilitering ochrehabiliteringsersättning, vilken därefter prisomräknats. Med hänsyn till attregleraa om dessa ersättningar träder i kraft , finns detinget underlag för en omräkning vad gäller volymer. I sinanslagsframställning har RFV även beräknat utgiftsbehov förandra insatser inom rehabiliteringsverksamheten såsom ersättningar för köp avyrkesinriktade rehabiliteringstjänster, bidrag fill arbetshjälpmedel som behövssom ett led i rehabilitering av förvärsarbetande försäkrad samt ersättning förresor till och från arbetet i stället för sjukpenning. Enligt minmening bör samtliga ovannämnda utgifter för rehabilitering sammanföras till en anslagspost inomsjukförsäkringsanslaget. Med ovan angivna föratsättningar beräknar jagbrattoutgiftema för denna till 1 481 milj.kr. Därvid har det belopp som avserförsäkringskassomas möjligheter att köpa yrkesinriktade rehabiliteringstjänsterräknats upp till 700 milj.kr. för /93. Anslagspostenfinansieras, med undantag för kostnadema för arbetshjälpmedel, till viastatsbudgeten. Kostnadema för arbetshjälpmedel belastar till fullostatsbudgeten. Beloppet för anslagsposten blir därmed 301 milj.kr. Under derma anslagspost redovisasersättningama till sjukvårdshuvudmännen för hälso- och sjukvård samtsjukresor, ersättningar för sjukhusvård enligt konventioner m.m, vissbakteriologisk provtagning samt vissa undersökningar enligt smittskyddslagen. Riksförsäkringsverkethar i fråga om utgiftsberäkningama utgått från denöverenskommelse som träffats mellan staten och sjukvårdshuvudmännen för år1992. Hänsyn har därvid tagits till äldrereformens genomförande den 1 januari1992, vilket medfört att 3 066 milj.kr. har avräknatsfrån den allmänna sjukvårdsersättningen, eftersom beloppet på annat sätt skall tillföras primärkommuneraa. Vidare har verket i sina beräkningar av ersättningsbeloppet till sjuk vårdshuvudmännen försökt bedöma storleken på den schablonmässiga ersättning som skall utges till följd av att huvudmaima- skapet för sjukreseadministrationen, ekonomiskt och administrativt förs över till sjukvårdshuvudmännenfr.o.m. Jag har vid mina beräkningar avdenna anslagspost utgått från verkets Bil.6 beräkningaroch korrigerat dessa med hänsyn till att den faktiska sjukreseersättningensstorlek för nu är fastställd av regeringen. Hänsyn har också tagitstill den av mig tidigare redovisade ändringen i avgiftssystemet för pensionärervid sjukhusvård. Försäkringens brattoutgift för anslagsposten beräknasdärefter uppgå till 9 116 milj.kr. Detta motsvarar ett anslagsbelopp på 1 367milj.kr. har fördenna anslagspost utgått från utgiftsutvecklingen under första halvåret 1991och att denna även gäller . föratserriksförsäkringsverket oförändrade utgifter iförhållande motbakgrand av effekteraa av ett förmodat överförande av kostnadsansvaretför läkemedel i öppen vård till sjukvårdshuvudmännen . Jag har vid minaberäkningar utgått från verkets utgiftsberäkningar avseende åren 1992 och 1993.Vidare har jag beaktat en viss prisutvecklingpå läkemedelsområdet. Jag har också tagit hänsyn till de tidigare redovisadeändringaraa i förmånsregleraa för läkemedel , vilkaberäknas minska försäkringsutgifteraa med ca 660 milj.kr. Med dessaföratsättningar beräknar jag brattoutgiften för denna anslagspost till 8 229milj.kr., vilket motsvarar ett anslagsbelopp på 1 234 milj.kr. har beräknatderma anslagspost med hänsyn dels tillutgiftsutvecklingen , dels till ändringen i högkostnadsgränsenden vilket bedöms dämpa utgiftsökningarna . Jag har utgått frånverkets förslag vid min bedömning av storleken på denna anslagspost. Vidare harjag beaktat en viss volymförändring och förestående ändringar iersättningsregleraa fr.o.m. vilket beräknas minska utgifteraa medca 580 milj.kr. Med utgångspunkt från detta beräknar jag brattoutgifteraa förtandvård till 3 758 milj.kr. Dettamotsvarar ett anslagsbelopp på 564 milj.kr. Med hänvisning till vad jag anförtunder de fem anslagsposteraa beräknar jag de totala sjukförsäkringsutgifteraabratto (exkl. föräldraförsäkringen) till 37 921 milj.kr. för nästa budgetår.Detta motsvarar ett bidrag till sjukförsäkringen på 5 767 milj.kr. Kostnaderaa för sjukförsäkringen (exkl.föräldraförsäkringen) beräknas för till 38 463 milj.kr. Kostnadsutvecklingenframgår av följande sammanställning (milj.kr. 1991/92:10( Uppgifternaför är beräknade. I öppensjukvård ingår all ersättning som utbetalas tillsjukvårdshuvudmännen utom tandvård. I läkemedel ingår prisnedsatta livsmedeloch kostnadsfria förbrakningsartiklar. Inomsocialdepartementet upprättade förslag till dels lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, dels lag om ändring i lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader, m.m. bör fogas fill protokollet i ärendetsom bilagoma 6.7 och 6.8. Jaghemställer att regeringen föreslår dels att anta förslagen till 1.lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2.lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader,m.m. 3. till Bidrag till sjukförsäkringen för /93anvisa ett förslagsanslag på 5 . 1990/91 Utgift 12 566 058289 1991/92 Anslag 13 510 000000 1992/93 Förslag 13 920 000000 Från anslagetbekostas förtidspension från folkpensioneringen, pensionstillskott tillförtidspension och bamtillägg till förtidspension samt kostnader förrehabiliteringsundersökningar vid sjukhus i . Förfidspensionutges till den som av medicinska skäl fått sin arbetsförmåga varaktigt nedsattmed minst hälften. Hel förtidspension utges för år räknat med belopp sommotsvarar av basbeloppet för en ogift pensionstagare och för giftpensionstagare vars make har hel ålders- eller förtidspension. Den som har lågeller ingen ATP får dessutom pensionstillskott. Detta utgör fr.o.m. år 1991högst av basbeloppet. Det reduceras med ATP-pensionens storlek. Bestämmelseraa om förtidspensionfmns i lagen (1962:381) om allmän Prop.1991/92:100 försäkring och lagen (1969:205) ompensionstillskott. För /93 harriksförsäkringsverket föreslagit att anslaget förs upp med 13 . Jag har med utgångspunkt iriksförsäkringsverkets kostnadsberäkningar och med beaktande av basbeloppetsutveckling beräknat kostnaderaa under anslaget fill 13 . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillFörtidspensioner för /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 765 000 000 1991/92 Anslag 860 000 000 1992/93 Förslag 905 000 000 Från anslaget bekostas handikappersättning delssom tilläggsförmån till folkpension, dels som självständig ersättning. Bestämmelser omhandikappersättning finns i 9 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vid beräkningen av utgifteraa förhandikappersättning för /93 har utgåttfrån ett framskrivet antal ersättningar och utbetalt medelbelopp i december1992. Antalet handikappersättningar i de respektive ersättningsnivåerna ,och uppskattas till 27 600, 8 600 och 15 600. Med basbeloppet 33 800beräknar anslagsbehovet för handikappersättningar till896 milj.kr. för /93. Medutgångspunkt i kostnadsberäkningar och med beaktande avbasbeloppets utveckling beräknar jag kostnaden under detta anslag till905 . Hemställan Prop.1991/92: lOC Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillHandikappersättningarför /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 3 252 210 1991/92 Anslag 3 000 000 1992/93 Förslag 3 200 000 Från anslagetbekostas tillägg på vissa äldre livräntor samt ersättning i anledning avskadefall, där ersättningen på grand av speciella författningar ellersärskilda beslut helt eller delvis utges av statsmedel. För /93 beräknasmedelsbehovet för äldre skadefall till 1,4 milj.kr., varav knappt 0,4 milj.kr.för kvarstående uppräkningskostnader för vissa livräntor från arbetsskade-resp. fiskarförsäkringsfonden. För nyare skadefall beräknas medelsbehovet till 1,8 milj.kr. Riksförsäkringsverketföreslår att anslaget förs upp med 3,2 milj.kr. med utgångspunkt från ettbasbelopp om . Jag har med utgångspunkt iriksförsäkringsverkets kostnadsberäkningar och med beaktande av basbeloppetsutveckling beräknat kostnaderaa under anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Vissa yrkesskadeersättningar m.m. för /93 anvisa ettförslagsanslag på . Bidrag till ersättning vid närståendevård 1990/91 Utgift 1 488 048 1991/92 Anslag 3 000 000 1992/93 Förslag 3 000 000 Från dettaanslag bekostas ersättning till närstående som vårdar en svårt sjuk person ihemmet. Bestämmelseraa finns i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet förnärståendevård. Kostnadema för ersättning vid närståendevårdfinansieras enligt samma regler som gäller för sjukförsäkringen, dvs. till med statsbidrag och till 85 %genom socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. 6 /91 har totalt 9,9 milj.kr. Kostnadema harblivit befydligt lägre än vad som föratsattes i propositionen (1987/88:176) omäldreomsorgen inför 90-talet. Detta torde bero på att kännedom omersättningsmöj ligheteraa ännu inte nått ut till alla berörda samt att regleraaär relativt restriktiva. För /92 beräknas en viss ökning ske avantalet ersatta dagar. På grand av reglema om sänkta kompensationsnivåerfr.o.m. beräknas dock kostnadema bli något lägre eller 9,6milj.kr. och anslagsbehovet 1,45 milj.kr. För /93 beräknar riksförsäkringsverketett anslagsbehov av 1,53 nulj.kr. Bedömningen av anslagsbehovet ärsvår att göra, eftersom ersättningsformen ftinnits under relativt få år. Somnämnts i det föregående kommer vissa regeländringar att övervägas. Jag utgårdärför från att utnyttjandet av förmånen kommer att öka. Med hänsyn härtilloch med beaktande av den förväntade löneutvecklingen beräknar jag anslagsbehovettill . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillBidrag till ersättning vid närståendevård för /93 anvisa ettförslagsanslag på . 1990/91 Utgift 48 722 578509 1991/92 Anslag 51345 000 000 1992/93 Förslag 52 880 000 000 Från dettaanslag bekostas folkpension som utges i form av ålderspension,pensionstillskott till ålderspension, hustrafillägg och bamtillägg tillålderspension. Bestämmelsema omfolkpensionsförmåneraa finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt1982:120) samt i lagen (1969:205) om pensionstillskott. Vid beräkningen avfolkpensionskostnadema för /93 har utgåttfrån ett uppskattat antal utbetalda pensioner ochutbetalt medelbelopp . Verket har uppskattat antalet ålderspensionärertill 1 562 000. Med utgångspunkt från detta antaloch basbeloppet 33 800 beräknar Prop.1991/92:100 riksförsäkringsverketanslagsbehovet för här aktuella pensionsförmåner Bil.6 till 52 260 milj.kr. för budgetåret1992/93. Folkpensionemas grandbelopp kommerfr.o.m. och vid basbeloppet . att uppgå till 32 352kr. för en ensam pensionär och . för ett pensionärspar. För densom saknar ATP eller har lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen med ettpensionstillskott som kan uppgå till . för en ålderspensionär. /93 beräknar jag med hänsyn till utvecklingen av basbeloppet desammanlagda kostnadema under detta anslag till 52 880 milj.kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillÅlderspensioner för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Från dettaanslag bekostas särskilt pensionstillägg till ålderspensionär som har vårdatsjukt eller handikappat bam under . Bestämmelsema ompensionstillägget finns i lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg tillfolkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat bam. beräknaranslagsbehovet för särskilt pensions-fillägg under /93 till 11milj.kr. vid ett antaget basbelopp om . I bereds f.n.vissa frågor om förbättringar av det särskilda pensionstillägget. Jag avseratt återkomma till med förslag till reformer inomdetta område. Reformförslagen innebär dels utökat antal nivåer på detsärskilda pensionstillägget, dels ändrade regler för vårdrekvisitet så attkortare avbrott i föräldramas vård av bamet inte ska vara ett hinder för rättentill vårdar. Jag förordaratt anslaget, i avvaktan på att beredningen slutförs, förs upp med ettoförändrat belopp av . Hemställan Prop.1991/92:100 Jag hemställer att regeringenföreslår att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, till Särskilt pensionstillägg för budgetåret1992/93 beräkna ett förslagsanslag Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension 1990/91 Utgift 1 496 078173 1991/92 Anslag 1 540 000 000 1992/93 Förslag 1 655 000 000 Från dettaanslag finansieras statsbidrag till kommunemas kostnader för kommunala bostadstillägg till folkpension(KBT) och särskilda kommunala bostadstillägg till folkpension (SKBT). Bestämmelsema om statsbidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension finns i lagen (1962:392) omhustratillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension och förordningen(1979:830) om statsbidrag till kommunaltbostadstillägg fill folkpension. Bestämmelsema om statsbidrag tillsärskilda kommunala bostadsfillägg fill folkpension finns i lagen (1991:162) omsärskilt kommunalt bostadsfillägg fill folkpension och förordningen (1991:228)om statsbidrag till särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension. Med utgångspunkt från gällandelagstiftning och ett antagande om oförändrad hyresnivå harriksförsäkringsverket beräknat anslagsbehovet för /93 fill 1575 milj.kr. Mbt bakgrand avriksförsäkringsverkets beräkning, den fill /93 förlängda lagenom SKBT och med beaktande av utvecklingen av bostadskostnadema beräknar jagutgiftema under detta anslag till 1 . för /93. Jag hemställer att regeringenförslår att tillBidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension för /93 anvisa ett förslagsanslag på . D 9.Efterlevandepensioner till vuxna Prop. 1990/91 Utgift 1 636 041 639 " ' 1991/92 Anslag 1 765 000 000 1992/93 Förslag 1 730 000 000 Från dettaanslag bekostas folkpensionsförmåneraa omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samtpensionstillskott till dessa förmåner. Bestämmelsema omefterlevandepension finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen(1969:205) om pensionstillskott. Riksförsäkringsverketberäknar anslagsbehovet för efterlevandepensioner till vuxna /93 till 1 710 milj.kr. utgående från ett antaget basbelopp om33 och ett beräknat antal efterlevandepensioner i december 1992.Uppdelat på respektive förmån utgör detta antal 56 000 änkepensioner, 3 800omställningspensioner och ca 100 särskilda efterlevandepensioner. Folkpensionemas grandbelopp vidomställningspension och särskild efterlevandepension konuner fr.o.m. den 1januari 1992 och vid basbeloppet . att uppgå till . per år.För den som saknar ATP eller har lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen medett pensionstillskott som kan uppgå till högst . Mot bakgrund avriksförsäkringsverkets beräkningar och med hänsyn till utvecklingen avbasbeloppet beräknar jag kostnadema under detta anslag fill 1 730 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Efterlevandepensioner till VMX/ia anvisaett förslagsanslag på 1 . E.Hälso- och sjukvård m.m. Prop. Måletför och inriktningen av hälso- och sjukvården Målet för hälso- och sjukvården iSverige är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen.Detta gäller för alla, oavsett ålder och kön, sociala förhållanden, inkomsteller bostadsort. Den svenska hälso- och sjukvården är i ett interaationelltperspektiv av hög klass och har större resurser, personellt och ekonomiskt,till sitt förfogande än någonsin fidigare. Personalens kunnighet,tjänstvillighet, varsamhet och omtanke omnämns ofta i mycket positiva termer. Nyligengenomförda undersökningar visar också att en mycket stor del av medborgaraahyser tilltro till sjukvården. Även bland patienteraa är nöjda ellermycket nöjda med vården och omsorgen. Generellt setthar befolkningens hälsoläge successivt förbättrats i takt med höjningen av den allmärma levnadsstandarden.Svenskamas hälsa är en av de bästa i . Medellivslängden är blandde högsta och späd-barasdödligheten är bland de lägsta i världen. Denmedicinska och tekniska utvecklingen bidrar till att allt fler och allt äldrepatienter kan behandlas och rehabiliteras.