prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — 1991/92:100 i föratses därmed ligga kvar på av arbetsstyrkan. Prisutvecklingenhar varit gynnsam , och konsumentprisema steg med 1991. Denna utveckling väntos besta under prognosperiodenoch har fortsatt en av de lägsta inflationstak-tema i västvärlden. Enviktig orsak till detta är låga lönekostnadsökningar, en stigande effektivkronkurs och sänkta punktskatter. Resultatet är en fortsatt förbättring av deninteraationella konkurrenskraften. Det budgetförslag som lagts fram innebären stram finanspolitik i syfte att minska budgetunderskottet,konsolidera överskottet i bytesbalansen och hålla kostnadsökningaraa lägre än iomvärlden. Såväl offentlig konsumtion som investeringar feller. Stor vikt fästsvid ansträngningarna att åstadkommaförändringar i arbetslöshetsersättningen, dagpengesystemet. Olikaförslag finns för att genom reformer på detta områdebidra till större flexibilitet på arbetsmarknaden. bedömsinflationstakten börja stiga redan vid en arbetslöshet kring . Bl.a. som följdav den höga arbetslösheten uppvisar statsfmansema fortsatt ett underskott motsvarande av BNP. Den samladeoffentliga sektoras underskott avtar emellertid och väntas blieliminerat 1993. Extembalansenfortsätter att förbättras. starka exportframgångar, framför allt på den tyska marknaden, ledde till attbytesbalansen 1990 uppvisade ett Överskott sedan1960-telet. Överskottet i handels- ochbytesbalansen väntos stiga ytterligare . Exportenföratses vinna marknadsandelar då konkurrenskraftenstarks genom den låga kostnadsutvecklingen och produktivitetsförbättringar. Tillväxtbidraget frännettoexporten föratses dock minska eftersom även importen ökar. bedöms få en BNP-tillväxt på näste år,huvudsakligen genererad av den inhemska efterfrågan. Arbetslösheten väntesbörja avte . Den finskaekonomin har gått in i en djup recession. Utvecklingen är en följd av den överhettning som rådde i slutet av1980-telet då efterfrågan vida översteg produktionen, exterabalansen försämradesoch räntenivån steg. Hela ekonomin drabbades av en rekyl efter den tidigarekraftiga högkonjunkturen och totelproduktionen började fella i slutet av 1990.Utöver urholkad konkurrenskraft har export dessutom kraftigt reducerats genom bortfellet av huvuddelen av sovjetexporten.Dette har väsentligt förstarkt recessionen. Den dramatiska försämringenav det ekonomiska läget ledde trots den tidigare knytningen av marken till ecu till ett försvagatförtroende för den finska marken och stora valuteutflöden. Den 15november devalverades marken med 12,3 %.Därefter slöts ett inkomstpolitiskt avtel som innebar en frysning av denominella löneraa . Inhemsk efterfrågan minskade 1991 med ,med dramatiska fell bäde för privat konsumtion och investeringar. Sammantegetgav dette ett fell i BNP på . Devalveringen och inkomstuppgörelsenstarker väsentligt konkurrenskraft. väntas de inhemska efterfråge-komponenteraafortsätta att fella, men en kraftig förbättring av nettoexporten bidrar tillatt stoppa fellet i BNP. Sysselsäthiingslägethar försämrats lika dramatiskt som produktionen. 1991/92:100Minskningen har varit störst i tillverkningsindustrin och byggnadssektora. 1.1 Efterfrågan pä arbetskraft fortsätter att fella även . Trotsatt utbudet av arbetskraft sjunker något beräknas antelet arbetslösa tilli genomsnitt 250.000, motsvarande av arbetskraften. Regeringen ekonomiska politik riktas i storutsträckning mot strukturella problem. Den konkurrensutsatte sektora skastarkas för att möte den europeiskaintegrationen. Effektiviteten på marknadema ska förbättras genom ökadkonkurrens och minskade regleringar. Finanspolitikenför 1991 hade en expansiv effekt. Stetsfinanseraa har försämrats kraftigt och uppvisar stora underskott. Minskadeskatteintäkter och ökade utgifter för bl.a. arbetslöshetsskydd väntas iår leda till ett nettofinansieringsbehov på40 miljarder mark. För att begränsa budgetunderskottet ingår ett stortantel besparingsförslag som intäkteraa ökas genom bl.a. höjning avmiljöskatter och införande av reseskatt. Den lågaaktivitetsnivån har avsevärt dämpat inflationstrycket i den finska ekonomin. Att konsumentpriseraasökningstakt 1991 i genomsnitt nådde beror till viss del på avgiftsökningar.Som en följd av framför allt höjda importpriser p.g.a. devalveringenväntes inflationstakten öka till 5,1992. Minskningen av östexporten samt en nedgång iefterfrågan pä viktiga västmarknader medförde en volymnedgång på förden finska exporten 1991. Kraftigt minskadinhemsk efterfrågan pä investeringsvaror och varaktiga konsumtionsvarorhar dock bidragit till ett ännu större fell i importen, varför handelsbalansenvisar ett överskott. Väsentligt förbättradkonkurrenskraft i kombination med växande efterfrågan på västmarknaderaa väntesleda till att varaexportens volym stiger 1992 somimporten fortsätter att fella. 1993 kommerförbättringen i konkurrenskraft att ge en exportledd BNP-tillväxt på . En viss förbättring av sysselsättningsläget kanväntes . Konjunkturen i tog inte fert enligtförväntningama. Visserligen ökade totela BNP med omkring 2 3/I99I,men det var exporten från och investeringari olje- och skeppsnäringaraa som stod för merparten av tillväxten. Trotsen kraftig ökning av hushållens disponibla inkomst stagnerade den private konsumtionen. Hushällen använde pengama till att betala av sina skulder i stallet för attkonsumera. Den främsta anledningen till detta var troligen deförsämrade avdragsmöjligheteraa för ränteutgifter i och med genomförandet avskattereformen . Tillsammans med ensvag investeringsefterfrägan ledde dette till att tillväxten i festlandsekonominstannade vid ca 3/1991. Förväntningamaär nu att tillväxten i festiandsekonomin ska komma i fes med den i "off-shore" och uppgå till ungefär 21/. Hushållens skuldkonsolidering väntas nu vara över och ökningen av disponibelinkomsten kan åter användas tillkonsumtion. Försöken att med hjälp av en kraftig expansion av finanspolitiken som inleddes stimulera ekonomin förväntas slutligen få effekt. strategin har lett till en kraftig ökning avbudgetunderskottet, Prop. 1991/92:100 vilket föratses uppgå till 24,5 mdr norska kronor 1992. Nästa ärväntas festlandsekonomin expandera snabbare än den totala BNP, 2 3/4%respektive 2 1/, beroende på en fortsatt hög privat konsumtion och storainvesteringar. Den långaperioden av dämpad efterfrågan i festlandsekonomin har bidragit till en gradvisnedgång i inflationen. ökade konsumentprisema med ca 3 1/, vilketvar mindre än för OECD-ländema i genomsnitt. Efter en marginell uppgång till 33/1992 väntas inflationen äter sjunka till ca 3 1/1993. 3 Utrikeshandel Prop. 1991/92: lOO Den interaationellalågkonjiinkmren var särskilt djup på några av viktigasteexportmarknader. Detta bidrog till att den svenska varaexporten minskade 1991.Tunga branscher inom svensk verkstads- och basindustri har drabbats hårt.Industrins konkurrenskraft förbättras emellertid och 1993 enligtprognosema, vilket tillsammans med en högre marknadstillväxt gör exportensframtidsutsikter ljusare. Den inhemskalågkonjunkturen har lett till att importen minskat betydligt kraftigare änexporten. Handelsbalansen har därmed förbättrats avsevärt. Detta harockså lett till en markant förbättring i bytesbalansen. Exportföretagens konkurrenskraftförsämrades påtagligt under andra hälftenav . Medan konkurrentländeraas totela exportvolym för bearbetadevaror steg med uppgick motsvarande ökningför till . Exportpriset steg under sainma period ca 9%mer pä svenska än på konkurrentländeraas produkter. Marknadsandelsutvecklingenkan inte enbart förklaras av det relativa prisläget. Strukturella fektorer somsammanhänger med exportens produkt- och ländersammansättning inverkar också påutvecklingen. Jämfört med konkurrentländema har en större andelprodukter från basindustrin i exporten, jämfört med för . TabeU3:1 Varuexportens produkt- och ländersammansättning 1991 Andelarav total varuexport i procent Anm.:Med Sydostasiatiska DAEs avses här , , och Den alltsvagare efterfrågan i , och hardragit ned den svenska exporten. Det faktum att en stor del av vår export går till har missgynnat . Ettmotsatt förhållande rådde i samband med en relativtgod efterfrågetillväxt i . Marknadsandelsutvecklingen kanschematiskt fördelas på de tre ovan nämndafäktorema, dvs. bidraget från produkt- och länderinriktning samt konkurrensläge.Konkurrensfäktora kan beräknas som skillnaden mellan den faktiskamarknadsandelsutvecklingen och en tänkt utveckling där både exportens länder-och produktinriktning varit lika med konkurrentländemas. "Konkurrensfektom"blir därmed en restpost, som innehåller övriga faktorer som påverkarmarknadsandelen, dvs. kostnadsläge, relativpriser, marknadsföring,produktutvecklmg, service m.m., men ävenfaktorer som påverkar utbudet. Exempelvis bidrog den överhettning somuppstod i svensk ekonomi till andelsförluster. I diagram 3:1 sammanfettas Sverigesmarknadsandelsutvecklmg för tillverkningsindustrin påvärldsmarknaden. Marknadsandelen är beräknad som den svenska exportens värdeandelav 18 exportvärde. Andelsförlustema 1988 förklaras främst av enogynnsam marknadsinriktning, medan både produktmriktning och konkurrensfaktorgav ett positivt bidrag. 1989 bidrog samtiiga faktorer till ökademarknadsandelsförluster, men konkurrensfektom spelar störst roll. Motsvarandeberäkning saknas, men den ogynsamma marknads- ochproduktinriktningen har fortsatt under innevarandelågkonjunkmr. Det negativa bidraget från konkurrensfäktora bör däremotha avtegit eftersom relativprisökningen frän 1984 upphörde ochrelativpriset väntas därefter mmska ytterligare. Diagram3:1 marknadsandel för tiUverkningsindustrin pä världsmarknaden uppdelad på produkt- och länderinriktningsamt övriga faktorer (konkurrensläge m.m.) 1991/92:100 .1 (D nnorknadsandal Q produktinriktning D marknadslnrlktn. 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 Källa: SINDCOM (Närings- och teknikutvecklingsverketsdatabas). Finansdepartementetsprognos över export av bearbetade varor Prop. 1991/92:100 görsvanligtvis huvudsakligen utifrån uppgifter om importen av dessa Bil. 1.1 varortill de 14 som är våra viktigaste marknader. Marknadstillväxten förbearbetade varor inom dessa 14 beräknas bli endast 1991.1992 bedöms ökningstakten bli och 1993 , vilket kan sägasvara en relativt svag återhämtning. Under högkonjunkturen 1984-1986 växtemarknaden i genomsnitt med . TabeU3:2 ExportmarknadstiUväxt, relativa priser, marknadsandelar och exportav bearbetade varor 14 importriser, SEK Svenska exportpriser Relativpris -0,7 -0,3 -0,1 -5,2 -5.0 -3,6 -4,1 -4.3 -3.3 -2,5 -2,5 -1,2 -1.4 -3,2 -1.9 Anm.: Exportmarknadstillväxt avser en sammanvägning avimportökningen av bearbetadevaror i olika länder. Som vikter har använts ländernas andelar som mottagare av svensk export avbearbetade varor. importpriser vägs samman på motsvarande sätt. Källor:OECD, och fmansdepartementet. Mot bakgrund avden osäkerhet som råder om den interaationella utvecklingen finns det skäl attbefera att marknadstillväxten för svensk export kan bli betydligt lägre änprognosticerat. En sämre marknadstillväxt skulle innebära att återhämtningen isvensk ekonomi skulle gå långsammare, i synnerhet om uppgången i ekonominväntas bli exportledd. Om marknadstillväxten för bearbetede varor blir enprocentenhet lägre än beräknat kan den totala varaexporten beräknas bli 0,6procentenheter, varaimporten och BNP 0,2 procentenheterlägre. Marknadstillväxtenkan också beräknas som förändringen i OECD-ländemas exportvolym för bearbetadevaror till världsmarknaden. Om Sverigestotala export av bearbetade varor sätts i relation till detta marknadstillväxtmåtterhålls ett alternativt mätt på marknadsandelen, se tabell 3:3. Med detta sättatt räkna växte de svenska marknadsandelaraa på världsmarknaden snabbare . Världsmark-nadsandelsförlusteraa därefter var inte hellerlika stora som förlusteraa påOECD-marknaden . Därefter uppstod med undantag större andelsförluster räknat på världsmarknaden totelt än på Det ser alltså utsom om exportprodukter Prop. 1991/92:100 fått allt svårare atthävda sig pä världsmarknaden jämfört med exporten Bil. 1.1 från de största konkurrentländerna. Andelsförlustema på OECD-marknaden varockså betydande. TabeU3:3 Altemativ beräkning av exportmarknadstiUväxt, marknadsandelar ochexport av bearbetade varor 1989 1990 1991 1992 1993 14OECD-länders export 8,0 4,9 1,9 6,0 7,5 Sverigesexport 1,7 0,8 -1,9 2,6 5,4 Andel av 14 -5,8 -3,9 -3,7 -3,2 -2,0 Anm.:Exportmarknadstillväxt avser en sammanvägning av 14 exportökning för bearbetade varor totalt. Somvikter har använts ländernas betydelse som konkurrenter till svenskexport. Källor: , konjunkturinstitutetoch fmansdepartementet. Prognosenöver den svenska varaexporten utgår från metoden att beräkna marknadstillväxt,relativpriser, marknadsandelar och export enligt tabell 3:2. Den mycket svagamarknadstillväxten 1991 medförde att svensk exportav bearbetade varor minskade med i volym. Marknads-andelsförlusteraablev totalt sett emellertid inte lika stora som . Under de närmast följande åren beräknasmarknadsandelsförlustema för svensk exportindustri successivt avta. Enviktig orsak till förbättringen är att dentidigare uppgången i exportpris relativt konkurrentiän-deraaunder bratits. Föratom att exportindustrin pressade sinapriser gynnades den av att konkurrentländeraas valutor effektivtapprecierades mot den svenska kronan med , främst till följd av dollarasnedgång och D-markens uppgång. 1991 deprecieradeskronan konkurrensvägt med (valutakurseraa är lästa renttekniskt med genomsnittskurseraa för under resten avprognosperioden). Genomsnittskurseraa för bl.a. den kanadensiska ochamerikanska dollara samt Japanska yenen steg 1991 jämfört med , medanecu-relaterade valutor sjönk. till1992 beräknas relativpris för bearbetade varor minska något. En lågkostnadsökning i industrin ger möjlighet till en återhållsam prisutveckling.Industrins vinstmarginal väntas ändå öka. Även1993 bedöms exportpriset stiga relativt långsamt, i ungefår samma taktsom för konkurrentländeraa. Vinstmaiinaleraa beräknas öka något mer 1993 än1992. Denrelativprissänkning som sker är betydligt mindre jämfört med den sommöjliggjordes genom devalveringama i böijan av , dä det svenska exportpriset förbearbetade varor sänktes med sammanlagt iförhållande till importpriset till 14 . Den kraftigarelativprissänkningen bidrog starkt till att exportindustrin kunde vända de tidigaremarknadsandelsförlustema till vinster. Industrins marknadsandelar päOECD-marknaden ökade med i volym . Diagram3:2 Marknadsandel och relativpris för export av bearbetade varortiU 14 /'" \ 1980 1982 1984 1986 1988 1991/92:100 Bil. totala varaexport minskade med 1 1/2%1991. beräknas varaexporten öka med och med nära 4 1/5%1993. Föratom en ökad marknadstillväxt,beror uppgången på starkt konkurrenskraft och därmed avtagande marknadsandelsförluster. TabeU 3:4 Export av varor -1,9 -26,2 -4,7 -9,5 -1,5 -3,5 Anm.: Basindustri omfattar gruvor, sågverk, massa- ochpappersindustri samtjärn-, stål- och metallverk. Källor: ,och fmansdepartementet. Verkstadsmdustrinsexport minskade kraftigt , med ca 3 1/i volym. beräknas efterfrågan successivt förbättras ochexportvolymen för dessa varor öka med drygt 2 1/. beräknasden te fert ordentligt i samband med densnabbare marknadstillväxten och förbättrade konkurrenskraften, och ökamed . För basindustrinberäknas exportvolymen öka långsammare än för verkstadsindustrin. Frän envolymökning med , beräknas exporten stiga med iår och med 1993. dämpades densvenska varaimporten. minskade varaimporten med ivolym jämfört med . En nedgång inträffede för i stortsett samtliga varakategorier, men särskilt för investerings- och insatsvarorsamt personbilar. Undantag utgör importen av energivaror, dagligvaror samtfertyg, vilka ökade. Importen av bearbetade varor föll1991 betydligt kraftigare än vad den slutliga efterfrågan indikerar. Dettahänger delvis samman med att den kraftiga lageraweckling som gjordes under årethöll tillbaka importen. Denna förklaring är dock inte tillräcklig. Inte hellerden importvägda efterfrågan, med lagerförändringen inkluderad, tydde pä att importfelletskulle bli sä stort. En förklaring kan då vara att importandelen under överhettningsåren drevs upp till mycket höganivåer genom de kapacitetsrestriktioner som förelåg för den inhemskaproduktionen. När dessa restriktioner sedan bortföll i nedgängsfesen återgickimportandelen till mer normala nivåer. 1 ett sådant skede skulle importen fellasnabbare än den importvägda efterfrågan.Under 1992 och 1993 väntas lageromslaget bli positivt och därmedistallet bidra till en sterkare importtillväxt. 1991/92:100 Bil. -7,2 -35,4 -5,8 -13,3 -4,5 -2,5 -5,4 -5,7 -0,3 -4,4 -7,3 -9,1 -0,1 -2,9 Anm.: Basindustri omfattar gruvor, sågverk, massa- ochpappersindustri samtjärn-, stål- och metallverk. Källor: ,och fmansdepartementet. För helåret 1991föll varaimporten med . och 1993 beräknas emellertid importenöka, resp. . Importen av varor från basindustrin minskade medca 4 1/1991, varor från verkstedsindustrin med och från övrig mdustrimed . Importen av verkstedsprodukter beräknas öka och meddrygt näste år, i samband med framför allt stigande produktion och export. Importpriset forbearbetede varor steg svagt . Medan importprisema på papper och pappresp. jäm- och stalvaror minskade låg importpriset för verkstedsprodukter istort sett stilla. beräknas importpriset för bearbetede varor stiga mednära . Till uppgången bidrar prishöjningar för så gott som samtligabearbetade varor utom papper och papp, sombedöms ligga ungefär stilla. Näste år bedöms importprisema förbearbetade varor stiga med ca 2 1/. Handelsbalansenför basindustri- samt verkstadsprodukter har varit positiv under1980-talet, medan den för övriga varor visat underskott. Basindustrin har ökatsitt positiva bidrag medan verkstadsindustrins bidrag minskat. Förhållandet ärannorlunda , då fräinst verkstadsindustrinberäknas bidra till en förbättring i handelsbalansen. Denna utveckling hörsamman med basindustrins, inte minst skogsindustrins, fortsatta problem medöverkapacitet och ökad konkurrens. Sverigeshandelsbalans visade 1991 preliminärt ett överskott pä drygt 31 miljarder kr.vilket är mer än dubbelt så mycket som . Förbättringen hänför sig sågott som helt till volymutvecklingen. Den förbättrade handelsbalansen medfördeatt underskottet i bytesbalansen minskade från ca . Diagram3:3 handelsbalans uppdelad pä bas- och verkstadsindustrins produktersamt övriga varor 1991/92:100 Bil. 1985 1986 1987 1988 1989 1990 199 ■Basindustri Q Varkstcdslnd. Utvecklingen iavkastningsnettot bidrog också starkt till en bättre Prop. 1991/92:100utveckling i bytesbalansen. Kapitalavkastningen visar visserligen fortsatt Bil.1.1 stort underskott, men det beräknas växa i avsevärt lägre takt, vilketfräinst förklaras av utvecklingen i räntenettot. Detta försämrades med drygt 13miljarder kr. Underskottet beräknasfortsätta att stiga , men i ännu lägre takt. Det hörframför allt samman med att den räntebärande skulden till utiandet inte ökarlika mycket som , vilket förklaras bl.a. av att de svenskadirektmvesteringaraa utomlands mattades betydligt . Visserligenberäknas räntenettot försämras ett par miljarder snabbare 1993 än 1992, mendette kan delvis förklaras av att en omläggning av lån skett till länder medhögre räntenivå i samband med att kronan knöts till ecun. Investeringaraa kanockså väntes öka, och därmed ränteutgifteraa, då konjunkturappgången ter fert1993. Under förste genererade de svenskadirektinvesteringama mkl. återinvesterade vinstmedel ett utflöde på 35miljarder kr. netto, varav hela 24 miljarder . Under resten av åretvar utflödet mycket mindre. Dessutom gjordes stora desinvesteringar, dvs. vissautiändska dotterbolag eller produktionsenheter avyttrades och företegen omstrakturerades. Å andra sidan ökade deutiändska direktinvesteringaraa i kraftigt, och uppgick tillnära . netto under förste , (vilket till stor delförklaras av Tetra Paks köp av ). Det bär innebär att de utländskadirektinvesteringaraa i i stortsett balanserade det svenska direktinvesteringsutftödet. Mönstret underde dä utlandsinvesteringaraa genererade betydande imderskott brötsalltså 1991. uppgick nettoutflödet för direktinvesteringaraa till ca 70miljarder kr. De lägre svenska direktinvesteringaraa utomlandskan förklaras av flera faktorer, som den kraftigt försämrade lönsamheteni framför allt industrin i , den interaationella konjunkturaedgängen,ränteutvecklingen m.m. En betydligt lugnare investeringsfås tycks ha inlettsglobalt sett . Utländska direktinvesteringar i kan ändå kommaatt öka . Inflödet kan t.o.m. överstiga utflödet fördirektinvesteringar . För dette telar bl.a. att det blir lättere för utländska företeg att köpasvenska företeg sedan den nya förvärvslagstiftningen trädde i kraft 1januari 1992. Den föratsedda förstärkningen av näringslivets konkurrenskraft,genom lägre lönekostnadsökningar och högre produktivitetstillväxt, bordevidare medföra en förbättring av näringsklimatet och därmed stimulera utiändskainvesteringar i . Tjänstebalansenbidrog också till att förbättra bytesbalansen 1991. Underskottet iresevalutanettot ökade inte lika mycket som , mycket p.g.a. denkraftiga nedgången i resandet i samband med kriget vid . Resandet har även generellt settdämpats jämfört med tidigare. Det hör samman med den svaga privata konsumtionen och det växande sparandet, mensannolikt också med ökad återhållsamhetmed resekostnaderaa inom näringslivet. Resevalutainkomstema har minskatmycket kraftigt, vilket också hör samman med lågkonjunkturen, men också medrelativprishöjningen på svenska Prop. 1991/92:100 turisttjänster. I är ochnästa år beräknas underskottet i resevalutanettot Bil. 1.1 försämras med knappten miljard kr. Underskottet i nettot för övriga tjänster minskar ocksåjämfört med . Importen av provisions-och försäljningstjänster samtentreprenader föll kraftigt i samband medden svaga inhemska efterfrågan. Med den något gynnsammare konjunkturen iår och 1993 väntas utgifteraa åter öka och nettot för övriga tjänster försämrasnägot. Överskottet ihandelsbalansen beräknas öka till . Föratomåterhämtningen i varaexporten väntas en fortsatt relativt svag uppgång iinhemsk efterfrågan bidra till ett högre överskott. Underskottet ibytesbalansen minskar till . 1993, vilket motsvarar ca 0,av BNP. Så sent som förett år sedan visade prognosen över bytesbalansen ett underskottuppgående till av BNP, dvs. Dä beräknadesöverskottet i handelsbalansen bli betydligtsvagare, . Underskottet i tjänstebalansen beräknadesbli ca . djupare, fräinst p.g.a. ett större underskott i resevalutanettot. De stora prognosmissama varframför allt att den kraftiga dämpningen iimporten, utlandsresandet samt direktinvesteringarna utomlands inteföratsägs. -14,8 -18,8 -0,6 -14,8 -15,8 -0,9 -16,2 -0,6 Sjöfartsnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster 2,4 -15,6 -4,4 -18,8 -5,5 -20,0 -2,6 -20,8 -4,7 -21,7 -5,0 -8,7 -13,2 -9,4 -12,0 -12,3 Avkastning på kapital därav räntenetto återinvesterade vinstmedel -14,3 -27,8 -23,2 -41,2 -27,8 -47,1 -28,0 -49,0 -30,2 -52,9 -13,2 -13,5 -13,0 -15,3 -16,2 -21,5 -1.8 -35,1 -2,6 -18,9 -17,5 -9,4 -0,6 Anm.: P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarnatill totalen. Källor:Riksbanken, och fmansdepartementet. 4 Industrin pp- 1991/92: lOO 1.1 Den ekonomiska återhämtningen iomvärlden är svag, vilket i hög grad drabbar industrin. Lagerawecklingenfortsätter i är och industriproduktionen, som minskade med 5 1/1991, väntasbörja ta fert först i är. Lönsamheten i industrin nådde enbottennivå och beräknas nu förbättras successivt i samband med relativtlåga lönekostnadsökningar och starkt produktivitet. 4.1 Produktion och konkurrenskraft Industrins orderingång frånexportmarknaden låg kvar pä en låg nivå och väntasöka relativt långsamt . Ännu syns ingen förbättring iorderingången från hemmamarknaden. av industriföretagen angav senasti efterfrågeläget som främsta hindret till ökad produktion.