prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Av stödbeloppet har avsett utbildning,starlstöd, experiment, utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte samt projekt med barn och ungdomar. Ilikhet med vad som gäller för anslaget : Förvaltningskostnaderkommer även detla anslag att vara helt statsbudgetfinansierat från den Ijanuari 1992. Anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer alt regeringenföreslår all till : Stöd till lokal programverksamhet för /93 anvisa ett reservationsanslagpå I . 1990/91 Utgift 3 362 321' 1991/92 Anslag 4 345 000' 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt 4 203 000' 1992/93 Förslag 4608 000 'Anvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget H 22 Närradionämndenskall enligt sin och kabelnämndensinstruktion (SFS 1988:340) pröva frågor omnärradio och ha tillsyn över närradio-verksamheten. Nämnden skallockså handlägga ärenden om avgifter enligtförordningen (1984:463) om avgifter i ärenden om närradio. Närradionämndensverksamhet finansieras helt med avgifter. 1991/92 Beräknad ändring Bil 12 exkl. 1992/93 1.Förvaltningskostnader 3 795 000 + 189 000(därav lönekostnader) (2 757 000) (+ 124 000) 2.Lokalkostnader 407 000 -t- 216 000 ochutrustning m.m. 1 000 of 4203 000 + 405 000 Inkomster vid närradionämnden, som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under rubriken 2545 Närradioavgifter, beräknas tilldrygt 4 milj.kr. för nästa budgetår. (/91 var inkomsterna .) 1.Vid utgången av var 156sändare i drift. Antalet tillståndshavare var 2 211 vid slutet av år 1990.Sändningstiden under uppgick till 278 320 limmar, en ökningmed sedan föregå-enile år. 2.Närradionämnden föreslår attresursramen för nämndens anslag fastställs för enbart /93 i avvaktanpå resultatet av utredningen om en sammanslagen rundradiomyndighei. Nämndenbegär att huvudförslag inte beräknas och all sedvanlig pris- och liineomräkninglillämpas. Detkommande utredningsbetänkandet om en ny myndighet för TV-och radiosändningarberör bl.a. närradionämnden. Jag hänvisar i denna fråga samt i fråga omfördjupad prövning och treårsbudget lill vad jag anfört om radionämnden. De avgifter som de sändande föreningarna skall erläggaanpassas så att inkomsterna beräknas täcka kostnaderna för nämndens verksamhet.Fr.o.m. Det ankommer påregeringen atl fastställa avgiften. När en någorlunda säker uppskattning avantalet sändningstimmar för /93 kan göras avser jag att om såbehövs återkomma till regeringen med förslag om ändring av avgifien fr.o.m. den1 . Anslaget bör beräknas till . Jag har därvidberäknat viss kompensalion för pris- och löneutvecklingen saml kompensalion försärskild löneskatt . Rationaliseringskravet har inte tillämpats. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Närradioriärnnden för /93 anvisaett förslagsanslag på . C 22.Utbyte av TV-sändningar mellan och 1990/91 Utgift 9 067 762" 1991/92Anslag 24 488 000' 1992/93 Förslag 26 243 000 'Anvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget H 23 Från anslaget bekostas dels kostnader förrundradiosändning i av finländska TV-program, för tillhandahållandeoch överföring av en svensk programkanal till linlanilsamt för övetfiiring av dessa program till kabelnät på ett antal oricr iSverige, dels Sverige-finska Riksförbunilets kostnader i samband meilut.sändning av den finländska programkanalen i . De sistnämndakosinaderna baserar sig på överenskommelser mellan rikslorbundet ochförhandlingsorganisationen såsom företrädare för vissarättighctshavaroiganisa-lioner. Utsändningen av ett finländskt TV-program i Sverigesker med stiid av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram. Regeringen får för tiden intillutgången av medge rätt till rundradiosändning från radiosändare avTV-program i ladio- eller trådsändning från . Regeringen har ilen meddelatSverigefinska tillståndatt också bedriva såilana sändningar. Som villkor för tillståndetgäller bl.a. att en sändare i med viss räckvidil skall användas, attsändningarna skall ske i en kanal, all sändningarna skall bestå avvidaresändning av program som .samtidigt sänds eller kort harsänts i av samt atl sändningarna inte får innehållakommersiell reklam. 1991/92 Beräknad ändring tekniskakostnader m.m. 21682 000 + 1643 000 sändningsverksamhet 2 806 000 -i- 112 000 24488 000 + 1 755 000 /93 behövs dels . för utsändning av ett finländsktprogram över , dels . för tillhandahållandeoch överföring av ett svenski TV-program lill , varav 3 893 000 kr.avser ersättning till . för överföring av enfinländsk TV-kanal via fiberoptiskt nät till 24 orter i landet. (-I-1 643 000 kr) anser att kalenderårsvisa medelsanvisningarbör införas för TV-utbylet mellan och . Under cn övergångsperiodkrävs därvid atl anslaget förs upp med ett belopp motsvarande medelsbehovetför ett och ett halvt år-. Sändningarnaav finländska TV-program över Slorstockholmsområdet kompletteras nu medmöjligheter till mottagning ikabelnät på ett tjugotal orter i landet. På ilessa platser erbjudskabcloperatörer att ta in kanalen i sitt utbud. Överföringen till orterna finansieras med medel frånanslaget. De kostnader som ankommer på de kabcloperatörer som vill foga dennakanal till sina kabelnät hänför sig tillvidarelranspori inom de egna näten samt till upphovsrätlsliga kostnader.Eftersom utbyggnaden slutförs är del ännu för tidigt att dranågra slutsatser om intresset fiir ilenna utvidgning av de finländskasändningarna. Den nämnda dislribuiionsmodellen är också möjligall tillämpa förSlorstockholmsområdet, Även om utbyggnaden av kabelnät har skett i snabbt lempofinns det emellertid ännu ingen anledning att lägga ned marksändningarna överStockholm. Med hänvisning tilliletta biir den tidsbegränsade lagen om runilrailiosändning av finländskatelevisionsprogram förlängas med ylierligate ettår. Förslag härom bör fogas till protokollet i detla ärende som underbilaga12.4. Lagförslaget rör i och för sig sådant äi-nne som avsesi 8 kap. 18 § andra stycket regeringsfor men. Enligt min mening är dock frågansådan all yttrande från lagrådet skulle sakna betydelse. 1 elt senare sammanhang avser jag all föreslåregeringen all förelägga en proposition om Radio-koncernensverksamhet m.m., under periooden - 1998 (jfr prop. 1990/91:149, s, 176). Ipropositionen kommer atl behandlas frågor om bl.a. bildandet av ett bolag förprograminsamling och prograrnutsändning för railio och TV (jfr prop. s. 182 -186). Även frågan om behovet av atl ingå avtal med cll sådant bolag om dessverksamhet för det svensk-finska TV-ulbytet kommer att tas upp. Del jag tänker|)å är utsändningen av ett finländskt TV-program över Slorstockholmsområdetsaml överföringen av ett svenskt TV-program till . , eller ilel bolag som kan komma all bildasför programinsamling och prograrnutsändning för radio och TV, bör för dessaändamål för nästa budgeiår erhålla10 , vilket innebär en ökning med 1 milj. kr. ersättning till Prop. 1991/92:100 . För information vill jag i detta sammanhang nämna att regeringen medgivit attteleverket får överskrida de medel som anvisats för innevarande budgeiår förnyssnämnda ändamål med högsl . med hänsyn till utbetalade kostnaderför mervärdeskatt. För överföring av en finländsk TV-kanal till kabelnät på elt antal orter i landetbör för nästa budgetår anvisas , dvs. en ökning med 643 000 kr.Vid en övergång till nyas.sociationsform fiir blir det även för denna del av detsvensk-finska IV-utbylet nödvändigt all ingå ett avtal med ilen part som i fortsättningen skall svaraför överföringen. Regeringen bör nu bemyndigas atl i avtal med denna partikläda staten ekonomiska förj)liktclser för överföring via fiberoptiskt nät aven firiländsk TV-kanal till kabelnät|)å ett antal orter i landet. Jag har i denna fråga samrått med chefen förkommunikationsdepartementet. Bidraget till utbetalas till förbundet av regeringen. I föregåendebudgetproposition informerade föredraganden om att resultatet av deförhandlingar som förts mellan företrädare för riksförbundet och berördarällighetshavarorganisationer om ersättning för utsändningen överSlorstockholmsområdet är en viktigt utgångspunkt för bedömningen avmedelsbehovels storlek. för regeringens beslut ombudgetpropositionen hade något avtal för ännu inteundertecknats varför bidraget fördes upp med senast kända belo|)p. Riksdagenbör nu informeras om att regeringen tilldelade förbundet . för della ändamål, varav . utgjorde ett överskridande av anslaget i fråga. Förhandlingar pågår fiir närvarande om elt motsvarandeavtal för mellan och företrädareför berörda rättighetshavarorganisationer avseende ersättning för utsändningen.Då något avtal ännu inte har redovisats för regeringen bör bidraget tillriksförbundet föras upp med del senast kända beloppet, nämligen , vilket innebär en ökning med 112000kr. Jag avser att senare redovisa om utfallet av förhandlingarna har inneburitändringar i stödet till förbundet. Framställningarnai övrigl föranleder inga åtgärder från min sida. Jaghemställer all regeringen föreslår all 1.bemyndiga regeringen atl, i avtal med den part som framledeskommer atl svara för iiverföringen av en finländsk TV-kanal lill ett antalorter i , ikläda staten ekonomiska förpliktelser i enlighet med vad jaghar anfört, 2.anta ett inom kulturdepartementetupprättat förslag till lag om forlsall giltighet av lagen (1986:3) omrunilrailiosändning av finländska televisionsprogram, 3. till Utbyte av TV-sändningar mellan ochFinland för Prop. 1991/92:100 /93 anvisa ett förslagsanslag på . C 23.Bidrag till dokumentation av medieutvecklingen och till europeisktmediesamarbete 1990/91 Utgift I 023 404' Reservation 1 862 879' 1991/92 Anslag 2 926 000' 1991/92Anslag exkl. 830 000' 1992/93 Förslag 8 387 000 'Anvisat luider åttonde huvudtiteln, anslaget H 24 Exkl. mervärdeskatt Från anslaget utgår stöd till svenska avdelningen avNordiska Dokumentationscentralen för masskommunikalionsforskning (NORDICOM)vid i dels för information om forskningsresultat ochdels för att utarbeta mediestatistik. Från anslaget bekostas ock.så svenskmedverkan i vissa utredningsprojekt och samarbete inom del sk. audiovisuellaEureka. 1991/92 Beräknad ändring exkl. 1992/93 forskning(NORDICOM) 520 000 -i- 57 000 Dokumentation av debatten om den medie- Bidrag till europeiskt meilic- samarbeie 2 (100 000 + 5 500 000 2 830000 + 5 557 000 som kompensation Rir kostnadsstegringar. Utvecklingenpå massmedieområdet kännetecknas av stora struklurella förändringar. Det finnsframför alll en stark tendens till intarnalionali-seringav medierna, både när det gäller ägandeförhållandena och medieutbudet.Demokrali.seringen av staterna i Öst- och är starkt knuten mångfald av starka och oberoende ma.ssmedier. Som ministerkonferensom massmedier Prop. 1991/92:100 underströk finns en viss oro förnegativa konsekvenser av en fortgående Bil. 12 koncentration inom medierna.Sverige har således ett starkt intresse av att följa utvecklingen inommedieområdet genom att stödja både nationell och internationell dokumentationoch bearbetning av data. Ett fortsatt stöd lill det statistiska arbetet vidNordiska dokumentationscentralen för Masskommunikationsforskning, NORDICOM, ärett viktigt led i detta arbete. Jag har genom omprioriteringar beräknat enökning av bidraget lill NORDICOM med . Likaledes bör ett aktivt deltagandei europeiska studier och utredningar inom , det audiovisuellaEureka och andra europeiska institutioner fortsätta. Genom avtalet med de europeiska gemenskaperna om etteuropeiskt ekonomiskt område skall också från anslaget bestridas kosinadernaför del svenska deltagandet i EGs MEDIA-program. Det svenska bidraget förförsta beräknas uppgå till3,av budgeten som uppgår till 21 milj. ECU , eller isvenska kronor ca 5,5 milj. Minaförslag i övrigl framgår av sammanställningen. Jaghemställer alt regeringen föreslår att lill Bidrag till dokumentation av medieutvecklingen ochtill europeiskt mediesamarbete för /93 anvisa ett reservationsanslagpå . Invandring m.m. Prop. 12 Invandrar- och flyktingpolitisk skrivelse Regeringenhar , pä mitt fbrslag, beslutat överlämna en särskild skrivelse till med redogörelse förinvandrar-, invandrings- och flyktingpolitiken,huvudsakligen avseende /91. Härigenom får en samlad information omutvecklingen inom hela politikområdet. Min framställning i det följande kan därför ihuvudsak begränsas till sädanafrågor som har betydelse för resursberäkningarna i statsbudgeten för budgetåret1992/93. Utvecklingen av invandringen till Enligtpreliminära beräkningar har ca 44 000 udändska medborgareinvandrat till . Härav var 36 000 utomnordiska medborgare och 8 000 nordbor. Totalt minskade invandringenmed ca 9 000 personer jämfört med är 1990. Den utomnordiska invandringen till beståri huvudsak av flyktingar, personersom fär bosätta sig här av flyktingliknande eller huinanitära skäl och anhöriga till personer som redan bor här.Av de utlänningar som beviljadesuppehällstillständ under budgetaret 1990/91 beräknas ca 18 200 omfattas av detsärskilda mottagande som erbjuds flyktingar, personer som får stanna i av flyktingliknande ochhumanitära skäl samt vissa anhöriga till dessa. Utvecklingen av antalet asylsökande och praxis i asylärenden m.m. Antalet asylsökande ökadesuccessivt . /90 var ökningen mycket kraftig vilket ledde till betydandeproblem i det stadiga förläggningssystemet och brist på mottagningsplatser ikommunema. Den dåvarande regeringen beslutade mot denna bakgrund an ändra asylpraxis medstöd av utlänningslagens bestämmelserom "särskilda skäl". Beslutet innebar att asyl endast skulle beviljaskonventionsflyktingar och personer med särskilt starka skyddsbehov. Det är svårt att entydigt mäta vilka effekterinskränkningen i asylbestäm-melsemahaft. Klart är emellertid att andelen avslagsbeslut hos statens invandrarverk() har ökat. Denna andel var under är 1989 genomsnittligt . För är 1990 var den . Antaletasylsökande har oeksä minskat sedan december 1989.1 vilken utsträckning dennaminskning beror pä skärpt asylpraxiseller pä andra förhållanden gär dock inte att avgöra. Under budgetaret 1990/91 sökte ca 20 800 personerasyl i . Det var en kraftig minskning jämfört med budgetaret 1989/90 då ca 38 700 personer g kom till och sökte asylhär. 1991/92:100 antalet asylsökande äter ökat och uppgick till ca Bil. 12 12 800. En stor del av ökningenhänger samman med utvecklingen i Jugoslavien.Under juli-oktober 1991 sökte ca 6 300 jugoslaviska medborgare asyl iSverige, vilket kan jämföras med 2 900 under hela /91. I enlighet med regeringsförklaringen den 4oktober 1991 skall även ifortsättningen ha en reglerad invandring. Rättssäkerheten i flyktingpolitiken skall stärkas. En ny praxis vad gällerbehandling av ansökningar om asylkoinmer att etableras successivt efter genomgäng land för land och efter samräd med de nordiska ländema och med EGs medlemsstater.Därmed sker cn övergäng tillprövning enligt normala regler. Genom beslut har regeringen konstateratan de förhållanden, som föranledde den dåvarande regeringen att skärpa kriterierna för an fä asyl, inte längreföreligger. Det är i rådande läge mycket svårt att göra enbedömning av antalet asylsökandeunder budgetaret 1992/93. Jag har emellertid i anslagsberäkningarna utgätt frän samma antal som ligger till grund föranslagsberäkningarna för budgetaret1991/92, dvs. ca 30 000 asylsökande. Mot bakgrund av radande osäkerhet om utvecklingen 1 vår omvärld mäste detfinnas en god beredskap för an möta en förändrad situation. Handläggningen av asylärenden m.m. Överföring avutredningsansvaret i asylärenden från polisen till invandrarverket Somaviserades i 1991 ärs budgetproposition uppdrog den förutvarande regeringen ät statens invandrarverk ()att i samråd med rikspolisstyrelsenoch berörda polismyndigheter genomföra en överföring av utredningsansvaret iasylärenden frän polismyndigheterna till . Uppdraget innefattar inte nägon ändring närdet gäller ansvaret för atl genomföraen s.k. grundutredning i samband med att en udänning begär asyl. Denna uppgift skall ligga kvar hospolismyndigheterna som svarar för gränskontrollen.SIV skall i samräd med utfärda närmare föreskrifter om grundutredningens innehåll ochomfattning. Genom överföringen av utredningsansvaret fär SIVett sainlal ansvar för tillständsverksamheten.Verket fär därmed ökade möjligheter att rationellt samordna handläggningen av asylärenden, vilketbl.a. bör skapa ökade förutsättningaratt nä upp till de mäl som finns för handläggningstidema. Överföringen leder oeksä till att handläggningen avasylärenden kan bli effektivare ochtill att den totala resursätgängen för detta ändainål kan minskas. Totalt tillförs 95 milj.kr. med anledning av att man taröver uö-edningsansvaret. Samtidigtkommer kosmadema på polisens anslag att minska. Överföringen av utredningsansvaret kräver vissaförfattningsändringar. Förslag härom skall lämnas av SrVföre utgången av är 1991. Jag har för av sikt att därefter äterkomma medförslag till regeringen. Uppdraget atl överföra uo-edningsansvaret iasylärenden dll omfattar Prop. 1991/92:100 oeksä en överföring avansvaret för förvarslokaler vid utredningsslussama. Bil.12 finnssärskilda förvarslokaler vid utredningsslussama i och Sagäsen. Förvarslokalema i Sagäsen skall dock enligt invandrarverkets planer omdisponeras förutredningsverksamhet. Det innebär attSIV tar över ansvaret för drift och bevakning vid befintliga förvarslokalcr vid utredningsslussen i den 1 juli 1992.Medel för detta bör anvisas päförläggningsanslaget. Behovet av särskilda förvarslokaler kommer att övervägas närmare av regeringen. En utgångspunkthärvid är att antalet bam som tas i förvar skall minskas. Denkraftiga ökningen av antalet asylsökande under budgetaret 1989/90 och en samtidig ökning av antalet s.k.tillståndsärenden (viseringar, uppehälls-och arbetstillstånd etc.) och medborgarskapsärenden ledde till längrehandläggningstider och ökade ärendebalanser hos polismyndighetema, och arbetsmarknadsdepartemcntcL En rad åtgärder harvidtagits för att komma till rätta med dessa problem. fick genom tilläggsbudgeten för budgetåret1990/91 en kraftig förstärkning avsina resurser för ärendehandläggning. Detta resurstillskott som bestod av dels en permanent resursförstärkning,dels särskilda resurser för balansavarbemingar,har verket sedan fatt behälla under hela budgetaret 1991/92. Den dåvarande regeringen angav som mälatt antalet öppna ärenden skulle nedbringas till en normal nivä och att defastiagda mälen för handläggningstidemaskulle näs före utgången av /92. I budgetpropositionen 1991 angavs mot denna bakgmnd oeksämäl för hur mänga ärenden som skulle avgöra under budgetaret1991/92. Enligt den bedömning som kan göras bör SIVkunna uppnä de uppsatta mälen föravgjorda ärenden under innevarande budgetär. Utvecklingen av antalet asylsökande kanemellertid innebära att mälen vad gällerhandläggningstider och öppna ärenden inte kan näs fullt ut före utgången av budgetaret 1991/92. Det skulle innebäraatt även under /93 skulle behöva vissa resurser förbalansavarbetningar. Under fömtsätming att antalet nya asylsökandeinte uppgår till fler än ca 30 000 och med den omfatming av tillständs- ochmedborgarskapsärendena som SIVräknar med för budgetaret 1992/93 bedömer jag att SIVs nuvarande basorganisation är tillräckligt dimensionerad föratt inte handläggningstider och ärendebalanser äter skall öka. Jag räknar vidare med att kan fortsätta atthöja sin produktivitet i handläggningenav asyl-, tillstånds- och medborgarskapsärenden när ärendebalansema nedbringats. Även inom andra delar avvericsamheten bör effektiviseringarvara möjliga. I den fömtvarande regeringens förslag till rörande omställning och minskning avden stadiga administrationen (prop.1990/1991:150, del B) angavs att det för budgetaret 1992/93 bör kunnaästadkommas produktivitelshöjningar, effektivitetsvinster och andra Prop.1991/92:100 besparingar i SIVs hela verksamhet vilka tillsammansmotsvarar ca 6,2 Bil. Överföringen av utredningsansvaret i asylärenden dll SrV angavs vara en av fömtsätmingamaför att dessa effektivitetsvinster bedöms vara möjliga att ästadkomma. Mot bakgmnd av det redovisade eventuella behovetav fortsatta balansavarbetningar under nästa budgeiår och med den osäkerhetsom rader i fräga omomfatmingen av antalet personer som kommer an söka i asyl i , bedömer jag att tillfälligt /93 bör få disponeradessa effektivitetsvinster för att kunna hålla erforderlig handläggnings-och beslutsberedskap. Vid mycket stora förändringar av tillströmningenav asylsökande eller vid andra väsentligt ändrade fömtsätmingar är det nödvändigtatt utrednings- och beslulskapacitetensnabbi kan anpassas till det aktuella behovet. I annat fall kommer handläggningstidema i asylärenden ochdärmed förläggningskostnadema attöka. bör därför, liksom under innevarande budgetår, bemyndigas att vid extraordinära kapacitetsanspräköverskrida anslaget för förvaltningskostnader med högsl 25 milj.kr. ulanföregäende regeringsbeslut om dettaleder till att förläggningskostnadema kan hållas nere eUer minskas. Riksdagenhar beslutat (prop. 1991/92:30, SfU4, rskr. 39) att en särskild myndighet för utiänningsärenden -udänningsnämnden - skall inrättas den1 . Nämnden övertar flertalet av de udännings- och medborgarskapsärenden som har prövats avregeringen i andra instans. Därigenomkommer regeringen - beräknat efter dagens ärendemängd - att avlastas med ca 5 000 ärenden ärligen. Nämnden harför innevarande budgetår fåttsärskilda resurser för an klara av den stora anhopning av ärenden som ligger och väntar på beslut. Jag föreslår attdessa extraresurser får behållas underen del av nästa budgeiår och räknar med att ärendebalansen skall vara avarbetadtill febmari 1993. Mottagandeav asylsökande och flyktingar Systemetför mottagandet av flyktingar och asylsökande skall i enlighet med regeringsförklaringen ses över i syfte an ökaflexibiliteten och motverka långa vistelserpå förläggning och ge asylsökande och flyktingar större frihet att ordna sitt eget boende. Jag avser att äterkommatill regeringen med förslag till direktivför en sådan översyn. I översynen skall också möjlighetema att ge ftivilligorganisationema ett ökat ansvar imottagandet övervägas. Ytterligare en reform som aviserades iregeringsförklaringen är att asylsö kande skall ges rätt att tatillfälliga arbeten. 11 1991/92. Den föregående regeringen har med utgångspunkt ibl.a. 1991/92:100 ringsuiskottets betänkande 1990/91:13tillsatt en särskild utredare med upp- Bil.12 gift att pröva under vilka fömtsätmingar och på vilka villkorasylsökande bör få arbeta medan deväntar pä beslut om uppehällstillständ. Tyngdpimkten i utredningsarbetet ligger på frågor som gällerarbete åt asylsökande som vistas i förläggning.Utredningens arbete skall enligt direktiven vara slutfört senast den 30juni 1992. Frågan om möjligheten att få arbetstillstånd päden reguljära arbetsmarknaden förden som själv kan ordna ett arbete har bmdts ut från utredningen och skallsnabbehandlas inom . En reformering av flykdngmotlagandet med störrefiexibilitet och möjligheter förasylsökande att försörja sig genom arbete bör kunna begränsa kostnadema för flykdngmotlagandet och ledatill besparingar pä statsbudgeten.Det är emellertid inte möjligt att nu ange storleken på sädana besparingar. En mindre besparing vad gäller bistånd åtasylsökande kan genomföras redanunder innevarande budgetår genom att anpassa nivån på dagbidraget för skolpliktiga bam så att hänsyn tas dll att barnenerhåller kosmadsfri lunch i skolan.Dagbidraget för asylsökande som har möjlighet att själv laga mat gmndas pä att alla mål äts hemma. Jag harför avsikt att äterkoinma till regeringen med förslag om en ändring i förordningen(1988:156) om bistånd ät asylsökandem.fl. som ger lägre bidrag till bam som går i skolan och där fårkosmadsfri lunch. Antaletinskrivna pä utredningsslussar och förläggningar minskade under /91 frän 29 800 till 24 100. I1991 ärs budgetproposition gjordesbedömningen att det med 30 000 nya asylsökande borde vara möjligl att minska antalet förläggningsplatser till 14 000vid utgången av /92.