prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Ett flertal insatser har syftat till att stärka förvaltningenoch de statliga företagens kompetens. Vidare har bl.a. studier om tillverkningav matolja, konstbevattning samt kursplaner för lantmäteri-tekniker bekostatsur fonden. Biståndutanjor landramen Prop.1991 /92:100 I samarbete med ett brasiliansktkonsultföretag har SIDA stött regionala " "* förvaltningskurser förde portgisisktalande länderaa i . Fem kurser har genomförts ochprogrammet väntas fortsätta. Direktstöd har givits till en kvinnoorgnaisationför alfabetisering och daghem. Kursdeltagandet har varit omfattande ochresultatet gott. Ett kvinnocentram på ön har också uppförts. De enskilda organisationeraas arbete på Kap Verdeutgör en viktig del i biståndssamarbetetoch kommer även framledes att uppmuntras. () och Rädda Baraen är verksamma i landet. Rädda Baraen bedriver bl. a. ett mödra-och barnavårdsprojekt, med familjeplanering som ett viktigt inslag.Detta projekt kommer att lämnas över tilllokal organisation . Ett tiotalfältarbetare från arbetar inom bl. a. sjukvård, undervisning och stadsplanering. ARO:s slumsaneringsinsats på önMindelo betraktas som ett pilotprojekt. har tillsammans med kapverdisk ochsvensk medverkan grandat ett företag (Metalcave) som tillverkarhushållsutrastning. Totak utbetaladesunder /91 ca 57,1 milj.kr. Prop.1991/92:100 BiL4 äfOfi';-,. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 23,5 milj. (1989) (1980-89) (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling ; 1991/92:100 4 makroekonomiska politik har varit relativtframgångsrik och styrs av ett strakturanpassningsprogram i enlighet medde riktlinjer som förordas av Väridsbanken och Interaationella Valutafonden(IMF). Anpassningsåtgärderaa harinkluderat exportdiversifiering, begränsad kreditgivning, minskatbudgetunderskott, kberalisering av den finansiella marknaden, en fortsattmarknadsanpassning av valutan och ökade incitament för småbönderaa. Resultatet har varit en årlig BNP tillväxt på 5 %under andra hälften av 1980-talet. har den höga befolkningstillväxtenminskat från över 4 till 3,, vilket resulterat i en ökning av percapita inkomsten . Ansträngningar med att diversifieraexporten har lett till att det ensidigaberoendet av kaffe har minskat. De största exportinkomsteraa kommer numera från turism och te. Kraftigtsänkta kaffepriser har dock inneburit att bytesbalansen utvecklatsnegativt . Gulfkrigetförvärrade situationen ytterligare, genom höjda oljepriseroch minskad turism. Oroande är också att inflationen ökat . Trots att skuldbördan växte harKenya skött sina ränte-ochåterbetalningar på utlandslånen. I ljuset av en fortsatt försämradbetalningsbalans är beroende av fortsatt omfattande bistånd för att klaraskuldtjänstbetalningaraa och utvidga reformprogrammet. största problem utgörs av den högabefolkningsökningen ochpåfrestningama på miljön som följer av denna. av befolkningen leverav jordbrak trots att av landets yta är odlingsbar. Arbetslösheten är hög. Den kenyanskainkomstfördelningen liksom jordfördelningenär skev. 80-talets goda tillväxt synes dock ha medfört en viss omfördelningtill de fattigare grapperaas fördel. har den politiska makten alltmer koncentrerats till presidentämbetet. Toleransen mot politisktoliktänkande är fortsatt begränsad. Regeringen har möjlighet att fängslapersoner utan rättegång och dom. har de politiska motsättningama skärpts. Kravpå ökad demokrati har bemötts med arresteringar och trakasserier. Flerapolitiskt oppositionella har dömts för högförräderi och uppvigling. Samtidigthar andra politiska fångar släpptsunder det gångna året. Anklagelser har riktats mot regeringen om tortyroch missförhållanden i fängelser. Till de positiva inslagen hör att presidententillsatte en kommission som utredde de politiska reformbehoven . Kommissionsarbetet ledde till att det tidigare kritiseradekösystemet vid nominering tik lokala val avskaffades och valhemligheten återinfördes. Högsta domstolens ställ ning har förstärkts genom återinförandet av domares oavsättlighet. Ytt rande- och mediafriheten är, med vissabegränsningar, förhållandevis om fattande i . 4 De störstabiståndsgivarna till är , , , ,och Nederiändema. Det svenska biståndet utgör numera av dettotala biståndet. Utvecklingssamarbetet med regleras av etttvåårigt avtal för budgetåren 1990/91 och 1991/92 omfattande totalt 285 milj.kr. Sedan det svenska biståndetinleddes har ca utbetalats. Samarbetet ärkoncentrerat till landsbygdsutveckling inom sektorema markvård, vattenförsörjning och hälsovård med familjeplanering. Däratöverhar stöd lämnats till en landsbygdsutvecklingsfond, till landsbygdsvägar och till en personal- och konsultfond. Miljö- och fördelningsfrågorsamt en tonvikt på kvinnans situation prioriteras i biståndet till . Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Jordbraketär viktigaste ekonomiska sektor och försörjer huvuddelen av befolkningen.Den snabba befolkningsökningen har lett till att utnyttjandet avodlingsbar jord och betesmark ökat markant. Allt intensivare jordbrak samt uppodling av erosionskänsligasluttningar och marginellajordarökar risken för jordförstöring. Det är därför av största vikt att värna omföratsättningarna för en växande och långsiktigt uthållig jordbruksproduktion. har stött det nationellamarkvårdsprogrammet . är stödet landsomfattande och väl fungerande. Huvuddelen av mark vårdsinsatserna genomförs av bönderna själva. Uppskattningsvis har drygt 800 000 småbrakare, motsvarande 1/4 av landets småbrak, nu ge nomfört markvårdsåtgärder på sina gårdar.Insatsen bygger på rådgivning och kunskapsuppbyggande ommarkvårdsåtgärder, t.ex. terassodling, av- ledningsdiken, växeljordbrak och förbättrad jordbraksteknik. Resultatet av insatsema är t. ex. att majsskördama ökatmed medan avkastning- 331 23 1991/92. en på produktion av fodergräs ochfraktträd ökat . En utvidgning Prop. 1991/92:100 av projektet till detorra och halvtorra delaraa av landet sker . 4 stöd tilljordbraksministeriets markvårdsenhet ges också stöd till KENGO (KenyaEnergy and ) för trädplantering, stödtill framställning av utbildnings- och rådgivningsmaterial, samt stöd tillförsöksverksamhet inom mark- och vattenvård. Stödettill landsbygdens vattenförsörjning bygger på uppbyggnad av lokal kunskap och kapacitet, folkligt deltagande ochenkel teknik. Syftet är att underlättaförhållanden för kvinnor och bam. Det svenska si.det är inriktat på drift och underhåll samt upprastning avbefintliga a.feggningar. Målet med det svenska stödet tillhälsosektora är en förbättrad folkhälsa hos den fattiga landsbygdsbefolkningen.Stödet är inriktat på utbildning ochkunskapsutveckling med betoning på förebyggande hälsovård och familjeplanering. Detsvenska stödet till landsbygdsvägar omfattar underhåll och ombyggnad avmindre vägar i de tättbefolkade jordbraksområdena. Insatseraa baseras på en hög andel arbetskraft.Genom stödet till landsbygdsutvecklingsfonden har projekt finaniserats försjälvhjälp och sysselsättning på by- eller distriktsnivå. Personal-och konsultfonden används till största delen för stöd till datorisering i . Andra exempel påanvändning av fonden är personalbistånd för bl. a. skuldhantering. Fleraenskilda organisationer är verksamma i , främst inom kooperation,hälsovård och skog. har genom BITS stäkt tre u-krediter omsammanlagt 428 milj. kr. Krediteraa har främstgått till kraftsektora. Totalt har drygt hundra kenyaner deltagit i BITS'intemationella kurser. IMPOD hargenomfört en studie av potentiella exportföretag, huvudsakligen inom livsmedels-, textil-, konfektions- och hantverksområdena.Ett visst stöd har även givits tik inköpsresor och marknadsföring av hantverksprodukter. SAREC ger stödtik högre utbildning i markvård vid i . Totah utbetalades /91 ca 169,2 milj.kr. Prop.1991/92:100 Bil 4 Befolkning Befolkningstillväxt BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person - Totalt (exklusive östländer) 4,1 milj. (1989) 2,(1980-89) (1989) (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling °P; 1991/92:100 Laosär ett litet, kustlöst och glesbefolkat land med en av de lägsta inkomsterna i världen per invånare. Den heltövervägande delen av befolkningen är sysselsatt i självhushåkningsjordbrak.Landets modema sektor är liten, förvaltningen svag och bristen på utbildadarbetskraft stor. De besvärliga kommunikationerna isolerar landets olika delarfrån varandra. De naturligaförbindelserna går ofta tillThailand. har efter hand anpassat sin politik efter dessa faktorer. Svedjebrak äralltjämt vanligt, inte bara i avlägsna bergstrakter utan över hela landet. Svedjebrak är det storamiljöhotet i . Det är emellertid nära förbundet med levnadssättet,särskilt för minoritetsfolken. Detta gör det svårt att snabbt minskaomfattningen. Den sedan år1986 påbörjade liberaliseringen av ekonomin fortsätter. Det reformprogram som genomförs är omfattande och innebär bl. a. privatisering av statliga företag, beskattning avinkomster, avskaffande av statligasubventioner, fri prissättning, liberalisering av handeln, moderaisering avbankväsendet, införande av marknadsmässiga växelkurser samt uppmuntrande avprivat företagsamhet. Flera påtagliga resultat har uppnåtts, men bristande kapacietet i förvaltningen ochavsaknaden av företagsledare mederfarenhet av marknadsekonomiska förhållanden utgör flaskhalsar i processen. För attattrahera utländskt kapital antogs en lag om utländska investeringar. På grand av otillräckliglagstiftning, svagt utvecklad infrastrakturoch långa avstånd till andra marknaderhar emellertid det utländskaintresset varit relativt begränsat och koncentrerat tillthailändska företag. Tillväxten i ekonomin har under de gångna tvååren varit god, framför allt beroendepå stora risskördar. BNP har ökat med 8 . Tack vare en fortsatt åtstramning av kreditgivningenoch en stabil växelkurs beräknas inflationen uppgå till högst 20%.Utrikeshandeln fortsätter att uppvisa en kraftig och växande negativ balans.Ökningen av den officiella exporten sedanreformprogrammet inleddes har varit mycket blygsam; från 45 tik 63 milj.US dokar mellan och . Importenhar däremot fortsatt att öka i snabb takt; från 116 till 185 milj. US dollar . Biståndet finansierar detta stora och växandeimportöverskott. Som en följd härav har utlandsskulden ökat och uppgår tik över 500 milj. US dollar. Merpartenutgörs av mjuka lån varför skuldtjänstkvoten är låg, . Medan biståndetfrån öststateraa, främst , dominerade , tycks det nu som om biståndet från västliga länder och de interaationellakreditinstitutionema kommer att dominera under 1990-ta-let. De västliga givarna svarar för merparten av detsamlade biståndet. De sex största är , Asiatiska utvecklingsbanken.Japan, , och . Politisk utveckling Prop.1991 /92:100 4 De starka banden med består, även omantalet militära och civila med har påtagligt förbättratsde . upprätthålls på hög civiloch militär nivå och relationema är i dagmycket goda, även om vissa spänningar kvarstår Den ekonomiska liberaliseringen har bidragit tillatt det politiska klimatet förbättrats. Flyktingströmmen till Thailandhar minskat. Tillkomsten av landets förstaförfattning och andra legala reformer ger föratsättningar för ökadrättsäkerhet, vilket har betydelse för fullföljandet av ekonomiska reformer. I författningen finns dockenpartiväsendet bibehållet och ingasärskilda garantier för yttrandefrihet finns inkluderade. finns över 60 000 laotiska flyktingari läger i . Det antal somrepatrieras i UNHCRs regi tycks nu öka . En spontan återflyttningtill äger dessutom ram. Intresset ärstort för fortsatta och utökade kontakter med västliga länder. Förtroendet för är mycket stort ochdelegationer inom olika områden harbesökt . Diskussioner har också förts med om särskilda insatser från svensk sida för attstödja det pågående reformprogrammet Utvecklingssamarbetetmed regleras i ett samarbetsavtal för budgetåren 1991/92-1992/93. Samarbetet med inleddes . År 1977blev programland. Till och med /91 har ca 900 milj. kr.utbetalats Medelsfördelningen framgår avföljande tabell (milj. Disponibelt 1990/91 1991/92 Xeset m. m. Kunskapsutvecklingoch institutionsuppbyggnad genomsyrar det svens- Prop. 1991/92:100 ka biståndetvars inriktning ligger väl i linje med den förda reformpoliti- Bil. Två långsiktiga mål för samarbetet är attbygga upp och konsolidera institutioner och företag som skall utveckla skog ochmarkvård samt rasta upp och underhålla vägar. Stödet till hälsosektorainklusive dricksvattenförsörjning skall expandera och utgör en viktigkomponent för att göra samarbetet mer fattigdomsorienterat. Stödet tillvattenkraftverket Xeset upphör . Stödettill skogssektora är inriktat påkunskaps- och institutionsuppbyggnadinom områden som skogsinventering, utbildning och skogsskötsel. I detfortsatta samarbetet planeras ett ökat stöd till miljö- och markvård, uppbyggnad av en skoglig fältorganisation samtrådgivning till jordbraks-ochskogsministeriet för planering och genomförande av ett skogsbrak inriktatpå ett uthålligt utnyttjande av naturresurser. Vägsektorstödetsyftar till att öka kapacietet att planera, bygga och underhålla vägar. Vägunderhåll ges särskild tyngdi det fortsatta stödet. Föratom upprastning av landets riksväg på ensträcka om ingår i den svenskainsatsen en omfattande utbildning av personal samt rådgivning tilltransportministeriet. Stödettill hälsosektora är underuppbyggnad. Föratom fortsatt och utökat stöd till mödra- och baraavård isamarbete med , planeras en insats pådricksvattenområdet jämte förvaltningsstöd tik hälsoministeriet. 1 utvecklingssamarbetet ingår också enrådgivningsinsats till elkraftsmyndigheten,en konsultfond, miljö- och förvakningsbistånd samt kultursamarbete. Sedan1989/90 utgår också direktstöd till den laotiska kvinnoorganisationen. Landramen för är väl intecknad. Ett fortsatthögt landramsutnytt-jande föratses. Den utgående reservationen /91uppgick till 6,8 milj.kr. Totahutbetalades under /91 ca 114,4 milj. kr. Prop.1991/92:100 BiL4 Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person -totalt (exkl. östländer) 1,7 milj. (1989) (1980-89) (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling ! '°P; 1991/92:100 är helt omslutet av . Landet är därför i de flestaavseenden mycket beroende av den mäktige grannen. Inkomster från tukunionen med utgör den största inkomstkällan.Praktiskt taget all import kommer från . Arbetslöshet ochundersysselsättning utgör stora problem.Hälften av alla lönearbetande män arbetar i . Bl.a. som följdav migrantarbete är jordbraket mycket eftersatt och lågproduktivt. Denodlingsbara arealen är liten och minskar bl.a. genom en omfattande jorderosion. Den nuvarande regimen för en politik där politiskamotsättningar gentemot tonas ned och gemensamma intressen lyftsfram. genomför i samråd med IMF och ettstrakturanpassningsprogram. Den ekonomiska situationen har förbättratsoch budgetunderskottet har halverats. Mensamtidigt har arbetslösheten och inflationenmedfört svåra påfrestningar. styrs av en militärregering.Den tidigare statschefen general avsattes av översteRamaema. Denne har lovat fullfölja den demokratiseringsprocess som har inlettsoch deklarerat att demokratiska val skall hållassenast juni 1992.Det tidigare förbudet mot partipolitisk verksamhet harupphävts och ett antal politiska partier har bildats. Alltjämt kvarstår betydande brister vad gäller mänskliga rättigheteri . Den utlovade demokratiseringen och den allt öppnare samhällsdebattenutgör dock positiva inslag. I och med förändringama i harLesothos tidigare kärva förhållande till bl. a. ANC något förbättras. är den största bilaterala biståndsgivaren.Därefter kommer , , , Iriand och Canada.Världsbanken (), Världslivsmedelsprogrammet(WFP) och EG är störst inom det multilaterala biståndet. Det svenska biståndet till Lesothoinleddes , året efter landets självständighet. T.o.m. /91har drygt 330 milj.kr. Nugällande samarbetsavtal gäller fram till . Det svenska biståndet till har växt fram som en del avdet ökade engagemanget i södra . Det syftar i första hand till attstödja landets strävan att bevara sinsjälvständighet. Utvecklingssamarbetet är koncentrerat tillförvaltningsutveckling, markvård och sysselsättningsskapande åtgärder.Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Prop.1991/92: 100 Bil. Förvaltningsbiståndetsyftar till att höja kompetensnivån i den centrala statsförvaltningen.Verksamheten är inriktad på utbildning och metodutveckling. Den svenska insatsen består av organisations- och ledningsutveckling samt finansförvaltning för attförbättra planering, styming och kontrollav statliga resurser. Vidare ges stöd för rådgivning och utbildning påstatistikområdet. Insatser för effektivare fysisk planering omfattar rådgivningtill plankontoret samt genomförandet av olika planeringsuppdrag. Flertaletinsatser sker med medverkan av svenska institutioner. Markvård, markanvändning och skogsutbildning Biståndetpå markvårdsområdet avser att förbättra levnadsstandarden för landsbygdsbefolkningen genom ökadjordbraksproduktion.Det har lett till utarbetande av former för att fåbyboraa engagerade i miljövård som bygger pågemensamma bybeslut, bönderaas egen teknik och arbetsintensiva metoder.Produktionen av säd, grönsaker och frakt har ökat i projektområdet. Systematiskträdplantering i det nästan trädlösa utgör en viktig del av stödet föratt bekämpa jorderosion. Betydande ansträngningar görs för att programmet skak ha så bred folklig förankringsom möjligt. löper ut ijuni 1992. Programmetför sysselsättningsfrämjande åtgärder ger arbete till i medeltal 2 000 personer , framför allt vid vägbyggenpå landsbygden. Det har dock varitsvårare att skapa sysselsättning inom andra sektorer. Det vidare syftet är attge migrantarbetare i möjligheter till arbete i sitt eget land.Det nu gällande treåriga insatsavtalet löper ut . Biståndutanjor landramen Prop.1991 /92:100 Utanförlandramen lämnas stöd till SADDC:s markvårdssekretariat i Masera. Tyngdpunkteni programmet ligger på utbildning. Stöd också lämnats tilldemokrati- och kvinnoinsatser, kulturprojekt och enskilda organisationer. Totak utbetaladesunder /91 ca 53,4 milj. kr. Prop.1991/92:100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt bistånd/person 15,3 milj. (1989) (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling Prop. är ett av väridensabsolut fattigaste länder. spillrorefter nära av terrorkrig på landsbygden. Kriget fortsätter och enfredlig lösning på konflikten är starkt avhängig utvecklingen i regionen, i synnerhet i . Produktion ochdistribution inom jordbrak, industri och handel har försvårats, och inom vissaområden hek lamslagits av Renamo-gerillanssabotage och terrorverksamhet. Det mänskliga lidandet har fått oerhörda dimensioner. FN beräknar attkriget direkt eller indirekt har skördat 900 000 dödsoffer och förorsakat svältpå landsbygden i stor omfattning. En miljon mopambikier lever i landsflykt igrannländeraa. Ytteriigare över tvåmiljoner lever som interaflyktingar i sitt eget land. En tredjedel av landets befolkning är beroende avlivsmedelsbistånd för att överleva. genomför ett ekonomisktoch socialt strak-turomvandlingsprogram i samverkan med Väridsbanken, IMF, ochmed omfattande stöd av övriga givare. Programmet gav under sina första (1987-89)önskad ekonomisk effekt. Från en tidigare negativ tillväxt ökade BNP . År1990 sjönk tillväxttakten (ca 1,) och inflationen ökade (). Några av orsakerna till detta ärdåliga skördar, fortsatta sabotage från Renamo (MNR) samt höjda oljepriser bland annat orsakade avgulfkriget. Krisen och straktur-omvandlingsprogrammets inledandekonsekvenser har medfört problem inom desociala sektorerna. Statens budgetrestriktioner har medfört drastiskaförsämringar av levnadsvillkoren för de allra fattigaste. Väridsbanken har under det gagna året uppmärksammat dessaproblem och vidtagit åtgärder för attlägga större vikt vid fattigdomsbekämpning. Skuldtjänsten uppgick år . Det stårklart att skuldfrågan, trots omförhandlingar av utlandsskulden, kommeratt vara ett stort problem för lång tidframåt. Likaså kommer behovet av katastroföistånd att vara stort underöverskådlig tid. Den30 antogs en ny konstitution innebärande att formekt beslutat att införa en demokratiskflerpartistat. Författningen ger ökat skydd för de grandläggande fri-och rättigheterna, somdödsstraffet avskaffades. Allmänna, hemliga val skak hållas efter det attfred uppnåtts, en vallag har antagits och politiska partier etablerats. Dethittills statsbärande partiet, FRELIMO, har helt lämnat sin marxist -leninistiska linje. Vid partikongressen i augusti1991 definierades FRELIMO som ett demokratiskt parti med stärkande avden mopambikiska nationen som viktigaste uppgift. Försök till en fredsuppgörelse har gjorts , främst genomförhandlingaraa i mellan FRELIMO och MNR. Några direkt hoppingivanderesultat av dessa förhandlingar har ännu inte nåtts. Respekten förmänskliga rättigheter och humanitär rätt är undergrävd till följd av krigssituationen. Det är i första hand MNR-gerikan som står 342 ansvarigför svåra och grova övergrepp mot civilbefolkningen. Mozambiqueerhåller bistånd från ett stort antal länder i både öst och väst, utvecklingsbanker och enskilda organisationer.Gåvobiståndet uppgick till ca . Störstabiståndsgivare är , Nederländeraa, EG, , ochutvecklingsbankeraa. Biståndssamarbetet med regleras av ettettårigt avtal för /92 på 475 milj.kr. Totalt har ca 3500 milj.kr. utbetalats i landramsbistånd sedan det första avtalet budgetåret1975/76. Utvecklingssamarbetetmed var från starten i förstahand inriktat på att åstadkomma ekonomisk utveckling och resurstillväxtsamt att minska landets beroende av . Biståndet har successivt anpassats till det besvärliga läget i landet. Detta innebär attutformningen av pågående insatser har påverkats av såväl krigssituationen somav den ekonomiska krisen och strakturanpassningsprogrammet. Den fördjupadekrisen har inneburit att biståndet i hög grad fått inriktas på rena överlevnadsinsatser. Samarbetsprogrammetgenomgår enomformning, innebärande att samarbetet kan komma att koncentreras till tre huvudområden;fattigdomsbekämpning, institutionsuppbyggnad ochbetalningsbalansstöd/importstöd. Medelsutnyttjandet inom det svenska stödet tillMozambique är högt. Under /91 uppgår reservationen tillca 16 milj.kr. Den största andelenutbetalningar faller på importstödet, som utgör ett direkt stöd till strakturanpassningsprogrammet, men som ocksåinnehåller stöd till katastrofinsatser. Det svenska biståndet är koncentrerat tillundervisningssektora, förvaltning, lantbrak och energi. Härtill kommerinsatser av mer begränsad karaktär avseendeskogsindustri och telekommunikationer. Med den djupa krisen i landets ekonomi har tillskott till betalningsbalansen blivit allt viktigare. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj.kr. 1991/92:100 Bil. 1991/92V/ Importstöd Prop.1991/92:100 En ökande andel av det bistånd somhar utbetalats över landramen utgörs '''■'* av importstöd. Under /91 uppgick utbetalningaraa inom importstödettill 274 milj.kr., dvs. av utbetada medel från landramen. Importstödet ärett viktigt bidrag till att hålla delar av industriproduktion och transporter igång. Stödet koncentreras tillmediciner, reservdelar och vissaråvaror till industrin. Upphandlingengörs av det mozam-bikanska handelsministeriet. Importstödets framtidaomfattning och inriktning utreds förnärvarande. /92 har 160 milj. kr. avsatts för importstödetinom landramen. Detsvenska stödet till jordbrakssektora har starkt påverkats av kriget pålandsbygden. Det nordiska MONAP-programmet avslutades definitivt år 1990.Det svenska stödet till jordbrakssektora har övergått tik ett bilateralt program delvis inriktat på institutionelltsamarbete avseende stöd till jordbrakets planeringsenhet och tilllantmäteriverksamhet. Industristödet är, i sin nuvarandeform, under utfasning. Det direkta stödet till enskilda industrirehabiliteringar kommer attupphöra . Det framtida svenska stödet till industrisektorakommer att hanteras av . avslutades definitivtår 1991.