prop · GF03170 · 1991-12-31 00:00:00 — ' Inom ramen för dennaöverenskommelse definieras vodka på följande sätt: vodka med urspmng i ,med en alkoholhalt av högst 60 volymprocent, framställd helt genom destilleringav en jäst märsk av spannmål, som motsvarar de regler som tillämpas igemenskapen eller dess medlemsstater. Vidtillämpning av avtalet skall en produkt anses som ursprungsvara antingen igemenskapen eller i om den är helt framställd där. Följande produkterskall anses vara helt framställda i gemenskapen eller i : 0vegetabiliska produkter som skördatsdär; 1levande djur som fötts och uppförtsdär; 2produkter från levande djur somuppfötts där; d) varorframställda där uteslutande från produkter som anges a) till c). Förpackningsmaterialoch emballage i vilka en produkt förpackats skall inte innefattas i dennaprodukt vid fastställande av humvida den är helt framställd, och det behöverinte fastställas humvida sådana förpackningsmaterial eller förpackningar ärursprungsvaror eller ej. Utanhinder av punkt 1 skall produkter som anges i kolumnema 1 och 2 till listan ibilagan, vilka framställts antingen i gemenskapen eller i och sominnehåller material som inte är helt framställt där, också anses somurspmngsvaror under förutsättning att de villkor som anges i kolumn 3beträffande bearbetning eller behandling som utförts på sådant material äruppfyllda. Den förmånsbehandling som tillåts i avtalet gäller endast produktersom försänds direkt från gemenskapen till eller från tillgemenskapen utan att passera genom ett annat lands område. Dock får produktersom bildar en enda försändelse transporteras genom annat område än dem somtillhör gemenskapen och , i förekommande fall med omlastning ellertillfällig lagring inom sådant område, förutsatt att produktema stått underuppsikt av tullmyndigheterna i transit- eller lagringslandet och inteundergått annan behandling än lossning och lastning eller åtgärd avsedd att bevaradem i gott skick. Bevisom att villkoren som avses i punkt 3.1 är uppfyllda skall företes för tullmyndigheteni importlandet enligt artikel 13 punkt 2 i protokoll 4 till . Ursprungsvarori den mening som avses i denna bilaga skall vid import till gemenskapen ellerSverige åtnjuta förmåneraa enligt avtalet genom företeende av antingen ettvamcertifikat EUR.l eller en fakturadeklaration utfärdat eller upprättadenligt avdelning V i protokoll 4 till . Dedokument som avses i punkt 4.1 skall tydligt ange de berörda produkternasurspmng genom användning av orden "gemenskapen" eller"" med användning av ett av de språk på vilket avtalet ärupprättat åtföljt av bokstäverna "" inom parentes. I fråga omfakturadeklaration skall denna upplysning ersätta hänvisningen till"förmånsberättigande EES-urspmng" i texten till dekla- 1991/92:170 Bilaga 8Jordbruksdepartementet rationenupptagen i bilaga IV till protokoll 4 till . 4.3 Utan hinder avpunkterna 4.1 och 4.2 skall det certifikat som anges Bilaga 8 i bilaga Vför vodka godtas som giltigt ursprungsintyg i den mening Jordbruks-somavses i detta avtal utan att vamcertifikat EUR.l eller faktura- departementet deklaration behöver företes. Föreskrifterna i avdelning IV (tullrestitutioneller tullbefrielse), V (ursprungsintyg) och VI (arrangemangför administrativt samarbete) i protokoll 4 till skall äventillämpas i tillämpliga delar. I fråga om avdelning IV underförståsatt förbudet mot tullrestitution eller tullbefrielse som ingår i dessabestämmelser skall tilllämpas endast i fråga om material av det slag somomfattas av . Lista över produkter som avses i punkt 2 vilka omfattas avandra villkor än kriteriet "helt framställda" Prop.1991/92:170 Bilaga 8 Bearbetning eller behandling av icke-urspmngsmaterial somger uispmngsstatus Frysta svenska bär (hjortron, Vaccinium, myrtilloides och Vaccinium angustifo-lium) Margarin med undantag av flytande margarin Kött och andra djurdelar av nötkreatur eller andraoxdjur, beredda eller konserverade Kakaosmör (fett eller olja) Svampar (Psalliota, Agaricus), beredda eller konserveradepå annat sätt än med ättika eller ättiksyra Kronärtskockor, beredda eller konserverade på aimat sättän med ättika eller ättiksyra, frysta Gratänger och dietiska beredningar av kölcsväxter Kronärtskockor, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra, inte firysta Homogeniserade köksväxter, bammatsberedningar Syler, fmkt- och bärgeléer, marmelad, mos och pastor avfmkt och bär, beredda genom kokning eller annan värmebhandling, med eller utantillsats av socker eller Tillverkning varvid allt använt material enligt nr 0208och 0210 skall vara helt framställt Tillverkning varvid allt använt material enligt 4 kap.skall vara helt framställt Tillverkning varvid alla använda bär enligt 8 kap. skallvara helt framställda - allt använt material klassificeras enligt annat tulltaxenummer än produkter, och - allt använt material enligt 4 kap. skall vara helt framställt Tillverkning varvid allt använt material enligt 1 och 2kap. skall vara helt framställt Tillverkning varvid allt använt material klassificerasenligt annat tulltaxenummer än produkter Tillverkning varvid alla använda svampar skall vara heltframställda Tillverkning varvid alla använda kronärtskockor skall varahelt framställda Tillverkning varvid alla köksväxter enligt 7 eller 20kap. skall vara helt framställda. Köksväxter med urspmng hos den andraavtalsslutande parten får dock användas Tillverkning varvid alla använda kronärtskockor skall varahelt framställda Tillverkning varvid alla köksväxter enligt 7 eller 20kap. skall vara helt framställda. Köksväxter med urspmng hos den andraavtalsslutande parten &r dock användas Tillverkning varvid allt använt material klassificerasenigt annat tulltaxenummer än produkten 2allt använtmaterial klassificeras enligt annat tulltaxenummer än produkten, och 3värdet avanvänt material enligt Saft av hallon, hjortron, röda vinbär, svarta vinbär ochbär av ar-tema Vaccinium myrtillus och Vaccinium myrtilloides samt Vacciniumangustufolium eller blandningar av ovannämnda slag av saft; biandsaftinnehållande saft av äggula, päron, körsbär eller plommon men inte innehållandesaft av svarta vinbär, jordgubbar eller smultron Mousserande vin; annat vin av färska dmvor samt dmvmustvars jäsning har förhindrats eller av-bmtits genom tillsats av alkohol, medundantag av produkter med en alkoholhalt överstigande 0,5 volymprocent, meninte 1,8 viktprocent; annars dmvmust Sprit, likör och andra spritdrycker -ouzo Hund- eller kattfoder, i detaljhandelsförpackningar Bearbetning eller behandling av icke-ursprungsmaterial somger urspmngsstatus 17 kap. inte överstiger av produktens pris "frittfabrik" Tillverkning varvid alla använda fmkter och bär skall varahelt framställda Tillverkning varvid alla använda dmvor eller allt använtmaterial erhållet ur dmvor skall vara helt framställda 0utgående frånmaterial som inte klassifficiseras enligt nr 2207 eller 2208, 1varvid allaanvänt material erhåller ur druvor skall vara helt framställda - utgåendefrån material som inte klassificeras enligt nr 2207 eller 2208, -varvidalla använda dmvor eller allt använt material erhållet ur dmvor skall vara heltframställda om allt övrigt använt material utgör urspmngsvaror, fårhögst 4 volymprocent arrak användas - alltanvänt material klassificeras enligt annat tulltaxenummer än produkten, och - allaanvända dmvor eller allt använt material erhållet ur dm vor skall vara helt framställda Tillveming varvid allt använt material enligt 2 kap.skall vara helt framställt Prop.1991/92:170 Bilaga 8 1991/92:170 Bilaga 8 ÖVERENSKOMMELSE OM FISKE I FORM AV SJCRIFTVÄXLINGAR MELLANEUROPEISKA EKONOMISKA GEMENSKAPEN OCH Undertecknandetav avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet har givit gemenskapen ochSverige tillfälle att pröva lämpliga vägar att stärka samarbetet påfiskeområdet. Åberopandeskriftväxlingarna av i samband med undertecknandet avanpassningsprotokollet till avtalet mellan och gemenskapen sombeaktade gemenskapens utvidgning, bekräftar jag att ävenfortsättningsvis kommer att bereda fartyg från gemenskapens medlemsstatermöjlighet att fiska vissa kvantiteter torsk och sill i den svenska fiskezonen iÖstersjön utöver de som överenskoms inom ramen för fiskeavtalet mellanSverige och gemenskapen. Dessa tilläggskvantiteter skall fastställas enligtföljande: Omden högsta tillåtna fångstmängden (TAC) för torsk i den svenska fiskezonen iÖstersjön skulle överstiga kan parterna komma överens om en kvotutöver . En sådan ökning skall dock inte överstiga av den mängdmed vilken den högsta tillåtna fångstmängden överstiger . Om en sådan ökning beslutas skall kompensation gesi form av en ökad tullfri kvot för sill och/eller torsk med urspmng i Sverigeoch som exporteras till gemenskapen. Om den högsta tillåtna fångstmängden för torsk iden svenska fiskezonen fastställs på en nivå under , skall kvoten på2500 ton minskas med samma procentsats. Fiskesom bedrivs av fartyg från gemenskapen inom ramen för de kvoter som anges ovanskall vara underställt samma bestämmelser och villkor som dem som tillämpas förgemenskapens fiske i samma område inom ramen för kvoter som överenskommitsenligt fiskeavtalet mellan och gemenskapen. Jag skulle vara tacksam om Ni ville bekräfta attEuropeiska ekonomiska gemenskapen samtycker till de ovan angivna åtagandena. Jagber Er mottaga försäkran om min utmärkta högaktning. Brev från gemenskaperna Herr delegationschef. 1991/92:170 Bilaga 8Jordbruks-Jag har äran att erkänna mottagandet av Ert brev av denna dag medföljande departementet lydelse: "Undertecknandet avavtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet har givit gemenskapen ochSverige tillfälle att pröva lämpliga vägar att stärka samarbetet påfiskeområdet. Åberopandeskriftväxlingarna av i samband med undertecknandet avanpassningsprotokollet till avtalet mellan och gemenskapen sombeaktade gemenskapens utvidgning, bekräftar jag att ävenfortsättningsvis kommer att bereda fartyg från gemenskapens medlemsstatermöjlighet att fiska vissa kvantiteter torsk och sill i den svenska fiskezonen iÖstersjön utöver de som överenskoms inom ramen för fiskeavtalet mellanSverige och gemenskapen. Dessa tilläggskvantiteter skall fastställas enligtföljande: Omden högsta tillåtna fångstmängden (TAC) för torsk i den svenska fiskezonen iÖstersjön skulle överstiga kan parterna komma överens om en kvotutöver . En sådan ökning skall dock inte överstiga av den mängdmed vilken den högsta tillåtna fångstmängden överstiger . Om en sådan ökning beslutas skall kompensation gesi form av en ökad tullfri kvot för sill och/eller torsk med urspmng i Sverigeoch som exporteras till gemenskapen. Om den högsta tillåtna fångstmängden för torsk iden svenska fiskezonen fastställs på en nh'å under , skall kvoten på2500 ton minskas med samma procentsats. Fiskesom bedrivs av fartyg från gemenskapen inom ramen för de kvoter som anges ovanskall vara underställt samma bestämmelser och villkor som dem som tillämpas förgemenskapens fiske i samma område inom ramen för kvoter som överenskommitsenligt fiskeavtalet mellan och gemenskapen. Jagskulle vara tacksam om Ni ville bekräfta att Europeiska ekonomiska gemenskapensamtycker till de ovan angivna åtagandena. Jagber Er mottaga försäkran om min utmärkta högaktning. PåSveriges regerings vägnar" Jag har äran bekräfta att Europeiska ekonomiskagemenskapens samtycker till innehållet i Ert brev. Jagber Er mottaga försäkran om min utmärkta högaktning. PåEuropeiska gemenskapernas råds vägnar Bilaga 9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdeden Anmälan till proposition om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES). Arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde omfattar frågor som rör arbetsmarknaden, arbetslivet samtregionalpolitiken. skapas ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde där varor,personer, tjänster och kapital fritt kan röra sig över gränserna. delaktighet i EES kommer naturligtvis attpåverka den svenska arbetsmarknaden och den ekonomiska politiken ur en stormängd aspekter. Den svenska ekonomin är redan starkt knuten till utvecklingen iandra länder. möjligheter att föra en nationell ekonomisk politik ärdärmed också begränsade. Såväl som anknytningen av den svenska valutantill EMS ökar fömtsättningama för en framgångsrik svensk ekonomisk politik.Principen om arbetskraftens fria rörlighet innebär i korthet en gemensamarbetsmarknad för EFTA- och , vilket öppnar dörrarna för ökadmigration mellan avtalsländerna. Någon anpassning av arbetsmarknadspolitiken iSverige är emellertid inte nödvändig. Avtalet innebär ingen inskränkning av dennationella bestämmanderätten över arbetsmarknadspolitiken och flertaletarbetsmarknadspolitiska åtgärder som utnyttjas i används också imånga . åtaganden enligt innebär enskyldighet att se till att svenska regler inom arbetsmiljö- ocharbetsrättsområdet överensstämmer med de EG-rättsakter som avtalet hänvisartill. Ett 40-tal direktiv rör förhållanden på arbetsmiljöområdet. En del avdessa direktiv föranleder ändringar i arbetsmiljölagen. Det egentligaanpassningsarbetet på arbetsmiljöområdet sker emellertid genomarbetarskyddsstyrelsens föreskrifter. Beträffande de rättsakter (direktiv) somberör arbetsrättsområdet uppfyller gällande svensk lagstiftning dessa utannågra särskilda lagstiftningsåtgärder. Den svenska regionalpolitiken berörs av avtalet iden mån åtgärderna kan anses snedvrida konkurrensen och därmed handeln mellanavtalsländerna på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset.EES-avtalet berör i första hand den del av regionalpolitiken som omfattardirekta stöd till företag. Regionalpolitiska åtgärder i form avinfrastmkturinsatser och samordning av verksamheter inom olika politikområdenberörs inte av avtalet så- vida de inte snedvriderkonkurrensen och handeln mellan länderna på ett Prop. 1991/92:170 sätt somstrider mot det gemensamma intresset. En anpassning av regional- Bilaga 9politiken till EES har till stora delar redan skett. beslut är 1990om regionalpolitikens inriktning för 90-talet innebar bl.a. att de regionalpolitiskastödens utformning delvis anpassades till utvecklingen inom EFTA och EG. 1.2 Ekonomisk politik i Aktivarbetsmarknadspolitik, arbetslivspolitik och regionalpolitik är viktigabeståndsdelar i den ekonomiska politiken. Arbetsmarknadspolitikens huvuduppgiftär att inom ramen för den ekonomiska politiken skapa förutsättningar för fullsysselsättning och stabila priser. Det sker dels genom att underlättaanpassningen mellan den enskildes utbud av arbete och samhällets efterfrågan påarbetskraft, dels genom att arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken påverkararbetskraftutbudet och utnyttjandet av arbetskraften. Det övergripande måletför regionalpolitiken är att ge människor tillgång till arbete, service ochgod miljö oavsett var i landet de bor. Det uppnås främst genom att åtgärderinom olika samhällsområden utformas utifrån regionalpolitiska krav, men ävengenom direkt regionalpolitik i form av t.ex. stöd till företag. Inom arbetsmarknadspolitiken betonas den s.k.arbetslinjen kraftigt. Den innebär att aktiva åtgärder för att ge denarbetslöse ett arbete, en utbildning eller tillgång till andraarbetsförberedande åtgärder prioriteras framför passiva utbetalningar avarbetslöshetsunderstöd. intar här en särställning jämfört medflertalet , där passiva åtgärder som utbetalningar avarbetslöshetsunderstöd och förtidspensionering tar en betydligt större del avde totala utgifterna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Andra viktiga inslagi den svenska arbetsmarknadspolitiken är prioriteringen av utsatta grupper somungdomar, arbetshandikappade och flyktingar/invandrare, att motverkalångtidsarbetslöshet samt strävan mot ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Arbetslivspolitikens mål är att stödja enutveckling inom arbetslivet som leder till en förbättring avarbetsförhållandena och minskad utslagning från arbetslivet. För dem som ändådrabbas av ohälsa och olycksfall måste det finnas en väl fungerandearbetsplatsanknuten rehabilitering och arbetsanpassningsverksamhet. Arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken innebärtillsammans att det kvantitativa målet arbete åt alla ges en mer kvalitativinnebörd. Det handlar om att skapa det goda arbetet åt alla på 1990-talet.Politiken har i ökad utsträckning inriktats på matchnings- ochutbudsstimulerande åtgärder för att långsiktigt främja arbetskraftutbudet, höjaarbetskraftens kompetens, öka den yrkesmässiga rörligheten på arbetsmarknadensamt förebygga utslagning och arbetsskador. Det innebär en prioritering avutbildning och yrkesinriktade rehabiliteringsinsatser samt en förstärkning avplatsförmedlingens och yrkesinspektionens verksamhet. En aktiv regionalpolitik är en förutsättning föratt hela skall leva. Politiken är inriktad på att främja en rättvis fördelning av välfärden mellan 2 olikadelar av landet, en balanserad befolkningsutveckling samt en god eko- Prop.1991/92:170 nomisk tillväxt genom att produktionen kan ske rationellt. Den regionala balansen påverkas i hög grad avutvecklingen inom en rad andra politikområden. Regionalpolitiken handlar därföri stor utsträckning om att påverka utformningen av verksamheten inom andrasamhällsområden som t.ex. utbildning, forskning, kultur, jordbruk ochkommunikationer så att de bidrar till en balanserad regional utveckling.Regionalpolitiken innehåller också direkta företagsinriktade insatser för attfrämja näringslivet i stödområdena och i vissa fall i orter som ärstödjepunkter i anslutning till stödområdena samt i orter där näringslivetgenomgår omfattande strukturförändringar och i den utpräglade glesbygden. 1.3 Svensk ekonomisk politik i ett EG-perspektiv Situationenpå den svenska arbetsmarknaden skiljer sig i flera avseenden från den inom EG.Arbetskraftdeltagandet och sysselsättningsgraden i hör till de högstai världen för såväl män som kvinnor. Inget annat land har i lika storutsträckning lyckats kombinera högt arbetskraftsdeltagande med lågarbetslöshet, dvs. andelen av befolkningen som är sysselsatt är större iSverige än i något annat land. Den största skillnaden mellan och EG utgörkvinnornas deltagande i arbetslivet. Inte i något annat land har kvinnornasarbetskraftdeltagande och sysselsättningsgrad ökat sä kraftigt som i Sverigeunder . Andelen av den kvinnliga befolkningen som varsysselsatt ökade frän till år 1991.Skillnaden mellan män och kvinnor i är (1991) vad beträffar sysselsättningsgrad. I EG-området har kvinnornassysselsättningsgrad ökat betydligt långsammare och skillnaden mellan män ochkvinnor är fortfarande mycket stor. Inom EG varierar sysselsättningsgradenbland kvinnor från i till i . mitten av har arbetslösheteni legat under nivåerna i flertalet . uppgickarbetslösheten i till , vilket kan jämföras med engenomsnittlig arbetslöshet på för hela EG-området.Arbetslösheten steg kraftigt i och början av1980-talet. Trots den långa och starka internationella högkonjunkturen under1980-talet har arbetslösheten i inte minskat i motsvarande omfattning.Det stora antalet arbetslösa och den mycket höga andelen långtidsarbetslösa harmedfört att delar av arbetskraften i EG-området har slagits ut med storasociala och ekonomiska kostnader som följd. Arbetsmarknadsläget i har under de senasteåren kraftigt försämrats. Orsaken till detta är den ekonomiska krissituationsom bl.a. präglas av brist på ekonomisk tillväxt och stmkturell förnyelse. Den svenska regionalpolitiken bedrivs delvisutifrån helt andra förutsättningar än inom EG. Inom EG är skillnaderna iekonomisk utveckling och arbetslöshet stora mellan olika länder och regioner.Regionalpolitiken i EG tar därför sin utgångspunkt främst i strävanden attutjämna dessa skillnader. ISverige är det däremot främst långsiktiga nackdelar för näringslivet i 3 6Riksdagen 1991/92. vissa delar av landet somregionalpolitiken strävar att eliminera. Långa av- Prop. 1991/92:170 ståndtill marknader, låg befolkningstäthet, gles infrastruktur och ett kallt Bilaga 9 klimat är exempel på sädana faktorer. I det följande ges en närmare beskrivning avEES-avtalets konsekvenser inom de politikområden som hör till . InomEG är arbetsmarknadspolitiken en del av socialpolitiken och ses i första handsom en rent nationell angelägenhet. De direkta effekterna av förarbetsmarknadspolitiken är begränsade. Ett undertecknande av avtalet medförsåledes ingen inskränkning av den nationella bestämmanderätten överarbetsmarknadspolitiken. Det faktum att EG betraktar arbetsmarknadspolitikensom en nationell angelägenhet innebär inte att man saknar ambitioner inom detområdet. I anslutning till "EG:s sociala stadga" har EG-komissionentagit fram ett handlingsprogram som syftar till att arbeta fram förslag pååtgärder inom områden som t.ex. arbetsmarknad, anställning och lön, levnads-och arbetsvillkor samt yrkesutbildning. Vidare finns i EG strukturfonderna förregionalpolitiskt stöd. Målsättningen för dessa fonder är delvis direktrelaterad till arbetsmarknaden. Inom EG drivs även ett antal program med anknytningtill det arbetsmarknadspolitiska området. De syftar bl.a. till att motverkaarbetslösheten för vissa grupper, såsom ungdomar, arbetshandikappade, kvinnoroch långtidsarbetslösa. Det finns program för informations-ocherfarenhetsutbyte kring arbetsmarknadfrågor och arbetsmarknadspolitik samt föratt stödja lokala sysselsättningsinitiativ. Den uppsättning arbetsmarknadspolitiska instrumentsom används i skiljer sig inte på något avgörande sätt frän de somutnyttjas i . Vad som skiljer frän flertalet ärden sammantagna omfattningen pä aktiva åtgärder för att främja en så välfungerande arbetsmarknad som möjligt. Inriktningen och omfattningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna påverkas, som framgått tidigare, inte inågon stöne utsträckning av ett . Någonegentlig invandring av arbetskraft till förekommer inte. Endast ettpar hundra tillstånd att arbeta i beviljas för utomnor-diskamedborgare som önskar arbeta här. Härtill kommer en viss röriighet avarbetskraft mellan de nordiska länderna och en säsongmässig invandring avtillfällig arbetskraft från främst östra för arbete företrädesvis inomjordbruks- och trädgårdsnäringarna. Det stora tillskottet av utländskarbetskraft till den svenska arbetsmarknaden utgörs av flyktingar och anknytningsfallsom beviljas tillstånd att stanna här. Ettav de viktigaste inslagen i är den fria rörligheten för perso-Prop. 1991/92:170 ner. Härigenom skall skapas en gemensam arbetsmarknad tillvilken alla per- Bilaga 9 söner som omfattas av avtalet skall äga tillträde.Det gäller både arbetstagare och självständigt förvärvsverksamma personer ochderas familjemedlemmar samt juridiska personer. Med vissa förbehåll för allmänordning, säkerhet och hälsa medger den fria rörligheten rätt att förflytta sigfritt inom de avtalsslutande ländernas territorier för att söka anställningarsom erbjuds där. Den ger också möjlighet att uppehålla sig i ett EG- ellerEFTA-land för att inneha en anställning där i överensstämmelse med de lagar ochandra författningar som gäller för arbetstagare i värdlandet. Undantagna ärdock vissa offentliga tjänster. Någon diskriminering på grund av nationalitetvad gäller sysselsättning, lön och andra arbetsvillkor får inte förekomma närdet gäller den som söker arbete eller arbetar i ett avtalsslutande land. Densom har haft anställning inom ett avtalsslutande land har även rätt att stannakvar där när anställningen har upphört. I finns bestämmelserna omden fria rörligheten för personer i artiklarna 28-35. Den som har sökt arbete i sitt hemland under fyraveckor och därefter söker arbete i ett annat avtalsslutande land har möjlighetatt ta med sig arbetslöshetsersättning från hemlandet (förordning(EEG) nr 1408/71). Även om man inte har rätt till arbetslöshetsersättning fårman söka arbete i andra avtalsslutande länder under åtminstone tre månaderunder förutsättning att man har möjlighet att försörja sig och inte belastarsocialförsäkringssystemet i inflyttningslandet.