prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — är central förvaltningsmyndighetmed uppgift att handlägga frågor om handelspolitik och utrikeshandel samt vissafrågor i samband med näringsrättsliga regleringar och inrikeshandel. Kollegietsgeneraldirektör är chef förmyndigheten och ordförande i dess styrelse. har ca 130anställda. Det övergripande målet för kommerskollegietshandelspolitiska verksamhet är att med frihandel som grandprincip bidratill att intressen i handeln medomvärlden tas till vara. På det näringsrättsliga området är det kollegietsuppgift att inom sitt ansvarsområde upprätthålla erforderliga regler ochnormer. har inför /93lämnat en förenklad anslagsframställning.Inga förändringar föreslås i förhållande till den tre-årsram som harbeslutats för kollegiets verksamhet /92-1993/94. Det har inte funnits skäl attförändra de övergripande mål som gäller treårsperioden /92 -1993/94. Ramanslag1992/93 . Deninriktning av kollegiets verksamhet som fastställts för verksamheten förperioden /92-1993/94 bör gälla i sina huvuddrag. Jag anser dock att förändringar i omvärlden, bådevad gäller den inter nationella bilden och förhållandena i , ger anledning att klarare precisera kollegiets roll ochuppgifter. Enligt min mening leder dessa förändringar dels till slutsatsen att kollegiet bör renodlas som handelspoli tisk myndighet, dels attarbetsformerna och arbetsfördelningen mellan kollegiet och utrikesdepartementetshandelsavdelning bör ses över på vissa 217 bör noteras attkokegiets roll och ställning givetvis i Prop. 1991/92:100 hög grad kommer attförändras vid ett medlemskap i . Jag avser att Bil. 4 återkomma till dennafråga inför kommande budgetpropositioner. En av kommerskollegiets huvuduppgifter är attförse ochregeringen med beslutsunderlag och utredningar på det handelspolitiska området. Kollegiet har under långtid spelat en viktig roll i dettaavseende genom sin expertis och genom sin kontinuitet i kompetenshänseende. 1 intemationella handelspolitiskaförhandlingar är tillgång till denkompetens som finns hos kollegiet i frågor rörande det interaationellahandelspolitiska regelverket oundgänglig. För kommer även i fortsättningen stödet frånhandelspolitiska specialister vid en oberoende instans som kollegiet att varaav stor betydelse inför handelspoUtiska beslut och förhandlingar. Av särskildbetydelse är kollegiets roll vad gäller att inhämta och väga samman synpunkter från näringslivet i handelspolitiskafrågor. Enligt min mening bör kollegiets resurser vadgäller interaationell handelspolitik under de närmaste årenkoncentreras på tillämpningen av ett ,utvecklingen av den inre marknaden, stöd i medlemskapsförhandlingarna,utvecklingen av EGs handelspolitik, samarbetet och utvecklingen inomEFTA, EFTAs relationer till tredje land, samt till frågor rörande och detmultilaterala handelssystemets utveckling och framtid.På området europeisk ekonomisk integration har kollegiet centrala uppgifter när det gäker övervakningen av denvästeuropeiska inre marknaden inomsådana områden som handelshinder i allmänhet, tekniska handelshinder, statsstödoch offentlig upphandling, liksom när det gäker ursprangsregler ochgränskontroller. På några av dessa områden finns viktigaberöringspunkter med verksamheten inom den nya konkurrensmyndighet, vilkenchefen för föreslår skall inrättas den . Detär därför angeläget att nödvändigsamordning kommer tik stånd genom ett mer ingående samrådsförfarande. Kollegiets kompetens vad gäller EGstredjelandspolitik är av särskild betydelse i förberedelseraa och genomförandetav förhandlingaraa om medlemskap iEG. Därmed är det också väsentligt att kollegiet upprätthåller och utvecklar kompetensen när det gäller detmultilaterala handelspolitiskaregelverket inom och när det gäller handelsrelationema mellan de stora aktörema i världsekonomin. Mot dennabakgrand är det också viktigt att kollegiet nära följer utvecklingen avamerikansk och japansk handelspolitiksamt utvecklingen mot regionala frihandelsarrangemang på många håll iväriden. Kollegiet har också en viktig roll att spela närdet gäller mer långsiktiga ochproblemorienterade utredningar i interaationella handelspolitiska frågor. Inom kollegiet finns en särskildenhet för Europa-in formationsfrågor. Enligt min mening bör kollegiet vara en instans till vilken myndigheter, organisationer ochenskilda kan vända sig för att få information om ochtillhörande frågor, eker hänvisning till var dylik information kan erhållas. I uppdraget till kokegiet på detta ' område ingår givetvis attvidmakthålla, uppdatera och systematisera infor- Prop. 1991/92:100 mationen och att ha ansvar för nödvändigtöversättningsarbete. Enligt min Bil. 4 mening bör kollegiet därmedutvecklas till ett "Europa-informationscent-ram". fram till ett medlemskap i jag inga förändringar ikollegiets mer specifika myndighetsroll på utrikeshandelsområdet (dumpningsundersökningar, import- ochexportregleringar, beredskapsfrågor). Inom kollegiet behandlas en rad bilaterala frågor.Dessa arbetsuppgifter är delvis av annan karaktär än de handelspolitiskauppgiftema inom EG/EFTA och GATT-området.Landkompetens och landanalysfunktion finnsidag till viss del både inom kollegiet och inom . Dessutom har enhetensarbetsuppgifter påverkats av förändringari officiella ekonomiska relationer med flera av de aktuekaländeraa. Jag anser mot denna bakgrand att det vore ändamålsenligtatt koncentrera resurseraa på vissa av de aktuella områdena tillutrikesdepartementets handelsavdelning och avser ta stäkning klarare uppdelning av resurserna, inkl. omföring av medel. 1 linje med vad jag har framhåkit omönskvärdheten att renodla kollegietsom handelspolitisk myndighet avser jag också undersöka möjligheterna att överföra de uppgifter somkommerskollegium nu har på det näringsrättsliga området tik andramyndigheter. Anslaget har beräknats i enlighetmed den fastlagda treårsplanen. Efter pris- och löneomräkning med 2 823 000 kr.har anslaget reducerats , dvs. Däratöver bör anslaget således reduceras, och anslaget A 1. räknas upp, med ettbelopp motsvarande en eventuellnedragning av den bilaterala verksamheten inom kokegiet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /93anvisa ett ramanslag på . 1 statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsrabrik anvisats ett reservationsanslag på . Jag avser föreslå regeringen att i en särskildproposition redovisaförslag tik åtgärder inom det exportfrämjande området. Anslaget bör i avvaktan på en sådan proposition föras uppmed oförändrat belopp. Hemställan Prop.1991/92:100 Jaghemställer att regeringen föreslår att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /93 till Exportfrämjande verksamhet beräknaett reservationsanslag på . , täckande av vissa utgifter för skadeersättningar 370 789 851(1) (1) . hänför sig till utgifter under /90.110 013 000 kr. som avser /91 kommer att belastaanslaget /92. Av tidigare ianspråktagna medel återbetaladeExportkreditnämnden . under /91. Exportkreditnämden(EKN) har till uppgift att genom utfärdande av garantier främja svenskexport. EKNs garanti utgör en försäkring som skyddarsvenska företag mot vissa förluster vid exportaffärer och i samband med investeringar i utlandet.Garantigivningen sker efter beslut av riksdagenvåren 1990 inom två system: ett n-system (normalgarantisys-teni) och ett LT-system (Long Term) i vilketsärskild vikt skall läggas vid det svenska samhällsintresset avgarantigivningen. EKNs skrivelse om verksamheten m. m. EKNhar med skrivelse inkommit med underlag för en bedömning avverksamhetens omfattning och inriktning. Skrivelsen innehåller även en redogörelse för det europeiskaintegrationsarbetets och möjliga konsekvenser för EKN. Den av fastställda totala ramen förexportkreditgarantier uppgår till70 000 milj. kr., varav 25 000 milj. kr. har reserverats för n-garanti-eroch 45 000 milj.kr. Ramutnyttjandet uppgick till ca 12 300 milj.kr. förn-garantier och ca 24 900 milj.kr. EKN bedömer att rambeloppet och fördelningen mellan systemenkommer att täcka verksamhetens behov t.o.m. /93. Av rambeloppet föreslår EKN att regeringen, i likhet med innevarandebudgetår, bemyndigar nämnden att disponera 20 000 milj. kr. för n-garantier och 40 000 milj.kr. för LT-garantier.Utöver ram för exportkreditgarantier finns en särskild ram förinvesteringsgarantier som också föreslås förbli oförändrad, dvs. För garantigivningen före den 1 juli 1990föreslås att 1 160 milj.kr. av nuvarande upplåning löses in genom en anvisning /93 över anslaget E 3. , medanledning av överenskom melse i om skuldlättnader för och . EKN föreslår vidare att nämnden fårräntekompensation för hela upplåningsbe hovet för garantigivningen före den , för att nämnden inteska 220 behöva frångå den av statsmaktemagodkända principen för EKNs pre- Prop. 1991/92:100 miesättning. Detta skullemedföra räntekompensation för verksamhets- Bil. 4 /92 för en upplåning av upp till 3 700 milj. kr. och /93 upp tik 2 700 milj.kr., under föratsättning att I 160milj.kr. av EKNs upplåning i löses in. De av statsmakteraa fastställda regleraa förfinansiering av EKNs verksamhet harresulterat i att verksamheten i finansiellt hänseende delats upp i garantigivning före (de gamlasystemen) och garantigivning efterden (de nya systemen). Som en följd därav föreslås EKN få separata kreditramar i riksgäldskontoretför respektive garantigivning. Beslutar statsmakteraa enligt de redovisadeförslagen bedöms EKNs behov avrörlig kredit i för upplåning i svenska kronor för verksamhetsåret1991/92 uppgå till 4 000 milj.kr. varav 200 milj.kr. för garantigivningen efter . För /93skulle under de angivna föratsättningaraa behovet minska till 3 000milj.kr. varav 200 milj.kr. för garantigivningen efter . EKNs behov av ram för upplåning i utländsk valutabedöms för perioden t.o.m. /93 uppgå fik motvärdetav 1 000 milj.kr. varav 200 milj. kr. för de nya systemen. Under /91 resulterade EKNs verksamheti ett totalt underskott om 427 milj.kr. varav de gamla systemen gav ett underskott av 479 milj. kr. och de nyasystemen ett överskott av 52 milj. kr. Det ackumulerade kassamässigaunderskottet av de gamla systemen uppgick den 30juni 1991 till3021 milj.kr. Det slutliga resultatet av dennaverksamhet kan fastställas först närde gamla garantieraa och fordringaraa har slutreg-lerats, vilket dröjer . EKN beräknardetta resultat till en slutlig förlust om knappt 2 000 milj.kr., menpåpekar att beräkningen ärgrandad på mycket osäkra bedömningar av såväl fordringaraas värde somförlustrisker i utestående engagemang. De gamla systemen beräknas enligt normalprognosenge upphov till kassamässiga underskott om totalt ca 550 milj.kr. för budgetåret1991/92 och ca 200 milj. kr. /93 liksom för /94. Osäkerheten omutfallet är dock stor, bl.a. på grund av risken för nya skadefall på länder där EKN har betydande engagemang. Detta illustreras avatt underskotten enligt ett av EKN redovisat pessimistiskt alteraativ skulleöka kraftigt, till ca 1 700 milj. kr. och till ca 2 450 resp. ca 2 050 milj.kr. för de tvåföljande åren. Ett optimistiskt alternativ pekar däremot att det totalaunderskottet stannar vid ca 250 milj.kr. för /92 och däreftervänds till överskott om ca 200-400 milj. kr. för budgetåren 1992/93 och1993/94. EKN har vid sina beräkningarantagit att nämnden kommer att erhålla räntekompensation för hela sin upplåning i riksgäldskontoretför de gamla systemen. För de nya systemen föratses enligt såvälnormalprognosen som det optimistiska alternativet kassamässiga överskott (inklusive räntor) om ca 150200 milj.kr. för vart och ett av detre närmaste åren. Det pessi mistiska alternativet, som utgårfrån en skadefrekvens för nya åtaganden av liknande omfattning som 1980-talets, medför överskott om ca 150 milj.kr. /92, ungefärlig balans /93 221 samt underskott om ca 150-200 milj.kr. De svenskaföretagens exportkontrakt omfattar i ökande utsträckning Prop. 1991/92:100 både svenska och utländska leveranser. En översynsom gjorts av EKN har Bil. 4 givit vid handen att de svenska företagens behovav täckning för utländska andelar i exportkontraktär stort och växande. EKNs nuvarande möjligheter att täcka utländska andelarär relativt goda när det gäller medel- och långfristiga exportaffärer.Möjligheteraa att täcka utländska andelar i framförallt kortfristiga affärer är däremot begränsade. Därmed försvåras en växandeandel av den svenska exporten liksom EKNs möjligheter att medverka ökad export från . En intemationell jämförelse visar att EKN harsämre möjligheter än flera andra europeiska institut att täcka utländskaandelar i exportförsäljningen särskilt vid försäljning på kort kredittid. En ändring avreglema för garantitäckning av utländska varor och tjänster är enligt EKNs uppfattning nödvändig för att anpassa garantigivningentill de förändringar som skett i exportens sammansättning. Detta gällerspeciellt för den korta garantigivningen. Enligt förordningen (1990:113) om exportkreditgaranti krävs förnärvarande särskilda skäl för att bevilja garanti i såväl n-systemet somLT-systemet för varor och tjänstersom inte är svenska. EKN hemställer om regeringens medgivande att i garantigivningen i n-systemet kunna ge garanti förvaror och tjänster som inte är svenska men som ingår i svenska exportafiarer,även om särskilda skäl inteföreligger. EKN föreslår att nämndens riskbedömning i stället ska vara avgörande för hur stora utländska andelarsom kan täckas i enskilda affärer.För garantigivningen i LT-systemet föreslås ingen ändring. Anpassningen till förändringama i exportmönstrenkan åstadkommas inom ramen för nuvarande bestämmelser. Den 1 maj 1990införde EKN ett nytt rembursgarantisystem. EKN föreslår en ändring i förordningen om exportkreditgarantier så att nämndenges möjlighet att täcka remburser med en kredittid upp i stället som gäller . Den totala risktiden föreslås bli oförändrad, dvs. Inom de offentliga kreditorernasforam för omförhandlingar av gäldenärsländeraas skulder har under senare årskuldlättnader genomförts, dels för de fattigaste och mest skuldtyngdaländeraa, dels för och . En förändring av villkoren för de allrafattigaste och mest skuldtyngda länderaa diskuteras iParisklubben, då de nuvarande villkoreninte visat sig vara tillräckliga för att åstadkomma den åsyftade lättnaden iländemas betalningsbörda. Ett troligt resultat av pågående diskussionerär att kreditorema för denna kategori av länder kommer överens om skuldlättnader som uppgår till av derasskuldstock enligt bedömning från fall för fall. EKNs utestående fordringar på de fattigaste ochmest skuldtyngda länderaa uppgår per den 30juni 1991 tik ca 850 milj.kr. Eneventuell avskrivning skulle förEKNs del med ovan angivna utgångspunkter ligga i in-tervaket 425 675 milj. kr. Till detta kan kommaytterligare avskrivningsbehov tik följd av ännu inte förfallnabetalningar. har överenskommelser slutits medPolen och om 50-procentig skuldlättnad, räknat i nuvärdestermer i relation tillhela 222 den utestående skuldstocken.Skuldnedskrivningaraa kommer att genom- Prop. 1991/92:100 föras i tvårespektive tre steg, där de senare stegen är vikkorade av att Bil. 4 ländernaföljer de med IMF överenskomna strakturanpassningsprogrammen. För EKNs del berörs fordringar på ca 3 000 milj.kr. när det gäller och ca 700milj. när det gäller . En fullt genomförd skuldlättnad innebärmed andra ord att EKN måste efterge ca 1 500 resp. ca 350 milj. kr. I riktlinjeraa för EKNs verksamhet anges attgarantivillkoren inom ramen för debegränsningar som uppställts för garantigivningen så långt som möjligt bör anpassas tik vad som erbjuds iviktigare konkurrentländer. Den jämförelse mellan EKNs och nio andragarantiinstituts och andravillkor som EKN genomförde ledde till slutsatsen att EKN sammantaget inte kunde anses erbjuda sämrevillkor än vad andra institut genomsnittligt erbjöd sina kunder. De förändringar som genomförts under det senasteåret i andra länders premiesystem, t.ex. i , ochÖsterrike, har inneburit ytterligareanpassningar till bedömda risknivåer. förekommer emellertid fortfarande från vissa länder enpolitisk betingad garantigivning medkreditramar och enstaka krediter till vissa länder med för mottagaraa mycketförmånliga , som EKN inte anser sig kunna erbjuda, inom ramen förde av statsmakterna fastställda riktlinjema för verksamheten. Premiefrågan har med aktiv svensk medverkan tagitsupp inom , dels i förhandlingaraaom förstärkning av den s. k. consensus-överenskommelsen, dels i OECDs särskilda grapp förexportkrediter. Denna grapp har initierat en detaljerad studie avmedlemsländemas för medellånga ochlånga garantier. EKN har därför inte gjort någon egen studie . Arbetet inom EG med att utjämnakonkurrensföratsättningaraa mellan medlemsländeraa och därvid ta borteventuellt förekommande öppna och dolda subventioner på exportkredit-och garantiområdet kan förväntas leda tillförbättrad konkurrensneutralitet också vad gäller EKNs medellånga och långa garantigivning. EGsharmoniseringsarbete på detta område avses leda till resukat /93. Skillnad görs inom EG mellan å ena sidan denverksamhet som drivs i konkurrensmed privata kreditförsäkrare inom främst den korta garantigivningen och å den andra sidan den medellångaoch långa garantigivningen där konkurrens från den privata marknadensaknas. Inom EG diskuteras nu införande av regler somförbjuder medlemsstaterna att t. ex. återförsäkra försäkringar inom detkonkurrensutsatta området eller att staten på annat sätt garanterarsådana åtaganden. Vidare diskuteras attlåta försäkringsdirektiven bli giltiga för den konkurrensutsattaverksamheten för att därigenom försäkra sig om att samma regler skall gälla såväl för statligt ägda som förprivata kreditförsäkrare. innebär att EGs eventuellariktlinjer på detta område också kan komma att aktualiseras för helaEFTA-området. inom EG har genomfört ändringar eller fattat beslut som leder till att den konkurrensutsatta korta verksamheten ihuvudsak kommer att drivas på samma villkorsom gäller för de privata kreditförsäk- 223 Samtidigtbehålls möjligheter för garantiinstituten i samtliga länder att Prop.1991/92:100 även i fortsättningen lämna garantier å statens vägnar för affärersom i Bil. 4 princip ligger inom detkonkurrensutsatta området men som ändå inte kan återförsäkras på denprivata marknaden. Inom denicke-konkurrensutsatta garantigivningen pågår diskussioner om att minskaeventuellt statligt stöd och att harmonisera och andra villkor mellan garantiinstituten inom EG.Diskussionen gäller även införande av regler som förbjuder subventionerav räntor på krediter. Eventuella regleravses gälla såväl den interaa EG-handeln som tredjelands-exporten. kan dessa eventuella framtida regler komma att gälla ävenEKN. EKN analyserar därför för närvarandekonsekvenseraa för nämnden av utvecklingen inom EG och kommer utifråndenna analys att utarbeta förslag till ändringar i verksamheten. Nämnden kommer förregeringen att redovisa resultatet av detta arbete. Riktlinjeraaför EKNs verksamhet förändrades genom godkännande imaj 1990 av propositionen (prop. 1989/90:44, NU 19, rskr. 153) om statlig medverkan av finansiering av export m. m.En precisering av riktlinjernagjordes då godkände kompletterings-proposifionen för /91 (prop. 1990/91:150 Del 1 bil. 1:2,FiU30, rskr. Härigenom har engrand lagts för garantiverksamheten och dess finansiering. Jag delar EKNs bedömning att de av riksdagenfastställda ramaraa för exportgaranti- ochinvesteringsgarantiverksamheten bör vara oförändrade. Under föratsättning attriksdagen godkänner ramama bör EKN av regeringenmedges rätt att disponera 60 000 milj. kr. av exportkreditgarantiramen,varav 40 000 milj. kr. Medanledning av överenskommelse i om en 50-procentig skuldlättnad för och Egyptenavser regeringen under innevarande budgetår att över anslaget E 3.bevilja EKN 464 milj. kr., vilket är förenligt med de vikkor som tidigarehar uppställt för utnyttjande av anslaget. Vad beträffar anser jag att EKN under /93 bör beviljas 63 milj.kr. under anslaget E 3. Detta föratsätter att godkänner att anslaget E 3. fr.o.m. /93 får användas för beviljande av ersättning tillEKN med anledning av skuld lättnader som har överenskommits i även för sådan garanti givning som ej i särskild ordning harbemyndigats av regeringen. Såsom bör anslaget också kunna användas för att EKN skall kunna fullgöra de förpliktelser som nämnden iklätt sig på statens vägnar och för att medge EKN räntekompensation för upplåningi . De medel regeringen avser bevilja EKN medanledning av nedskrivningar av ford ringar på och avses användas för amortering av EKNs rörliga kredit i riksgäldskontoret.Beloppen är beräknade utifrån den upp låning i som hänförsig till EKNs fordringar på respektive . För gårupplåningen entydigt att fastställa. har en schablonmetod använts. Vidare har medlenberäknats Prop. 1991/92:100 utifrån det första steget i Polen-nedskrivningenoch de två första stegen i Bil. EKN bör beviljasmedel för de återstående stegen när dessagenomförs, vilket planeras ske under /94. Beträffande nämndens hemställan omräntekompensation för hela upplåningsbehovet i för de gamlasystemen under budgetåren 1991/92 och 1992/93 anser jag att nivån påkompensationen bör utgå ifrån EKNslikviditetsbehov inom dessa system. 1 likhet med vad som var fallet /91 bör regeringen besluta omräntekompensation under anslaget E 3. Under nämndaföratsättningar rörande amorteringar i och räntekompensation för upplåning hänförlig till de gamla systemen kan ramen för EKNs rörliga kredit iriksgäldskontoret fastställas till 3 700 milj. kr. /93för de gamla systemen och till 200 milj.kr. för de nya systemen. Jag delar EKNs bedömning om behovet av upplåning i utländsk valuta. Vad beträffarramen för den rörliga krediten i för /92,bedömer jag att den nuvarande ramenär tillräcklig mot bakgrand av de medel EKN kommer att beviljas förskuldlättnaden för . Genom att EKNtillförs medel för avskrivningen av fordringaraa på och så kan nämndens skuldsättning i amorteras ned. Därmed minskar behovet av åriigaanslag till EKN för kompensation av nämndens räntekostnader. Jag vill också understryka att de medel till EKNför skuldnedskrivningarna på Polenoch som jag har föreslagit inte återspeglar dessa fordringarsmarknadsvärde. Det slutliga resultatet av de gamla systemen ärinte möjligt att fastställa förrän de härtill hörande garantieraa ochfordringaraa har slutreglerats. Jag villemellertid fasta uppmärksamhet på att detta resultat sannoliktkommer att innebära en betydande förlust. Vad beträffar de nya systemen vill jag i dettasammanhang ånyo understryka vikten av att garantiverksamheten inom n-systemetskak vara självbärande och inom LT-systemet självbärande . 1propositionen om statlig medverkan vid finansiering av export m. m., vilken jag tidigare nämnde, ansågföredraganden att EKN direkt skulle kunna garantera utländska underleveranser om garanti bedömdes som nödvändig för att leveransen skulle komma till stånd och om det med beaktande av riskbilden bedömdes vara ett samhällsintresse att så skedde. delade denna uppfattning. Den omfattande och ökande inter nationaliseringen av svenska företag ochförändrade mönster i interaatio nell handel har föranlett EKN att se över principeraa och regleraa för garantitäckning av utländska varor och tjänster. EKN har därvid funnit att en ändring av reglerna är nödvändigaför att anpassa garantigivningen till de förändringar som skett i exportenssammansättning. Jag delar EKNs uppfattning. Under föratsättning att inte har några invändning ar, avser regeringen bifalla EKNshemställan att i garantigivningen i n-sys temet kunna ge garanti för varor ochtjänster som inte är svenska men som ingår i svenska exportaffarer, även om särskilda skäl inte föreligger. 15 1991/92. Nämndens riskbedömning böristället vara avgörande för hur stora ut- Prop. 1991/92: 100 ländska andelar som kan täckas i enskildaaffärer. Regeringen har fattat beslut om den avEKN föreslagna ändringen avrembursgarantisystemet. En ändring i förordningen (1990:113) om exportkreditgarantiträder i kraft den 1 febraari 1992.