prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Ett nytttväårsavtal gäller för budgetåren 1991/92 och 1992/93 och omfattar samarbete om 8 respektive 9 milj. kr.per år. Det pågående programmet är huvudsakligen koncentrerat till medicin ochjordbraksforskning. Nya områden är makroekonomisk stabiliseringspolitik ochprimärhälsovård. Totah utbetalades under /91 ca.384,8 milj.kr. Prop.1991/92:100Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 7,8 milj. (1989) 3,(1980-89) (1989) Offentligt nettobistånd/person Ekonomisk och social utveckling : 1991 /92:100 4 Zambiaär ett av världens mest skuldtyngda länder, mätt i förhållande till BNP och folkmängd. En stor del av skulden är tillmultilaterala institutioner. Den typen av skuld kan ej omförhandlaseller avskrivas. av exportinkomster kommer från en enda produkt,koppar, vilket utgör en huvudförklaringtill den ekonomiska krisen. Världsmarknadspriset på koppar har under desenaste 15 åren sjunkit kraftigt och väntas fortsätta dala, somkopparresursen förväntas vara uttömd för landet inom de närmaste decennieraa.BNP per capita har under 1980-taiethalverats och uppgår nu endast till av nivån . Statsförvaltningengenomgår en kris med svag administrativ kapacitet. Det är motbakgrand av ovanstående som nu genomför ett strakturanpassningsprogram godkänt av och Intemationella Valutafonden(IMF). Granden för programmet lades fast i mitten av och omfattar kraftiga devalveringar, avreglering av priser och handel,inflationsbekämpning, minskat budgetunderskott, rationaliseringar inom och privatisering av statsföretagen samt enskattereform. Däratöver planeras ettsocialt åtgärdsprogram för att mildra de negativa effekteraa på sårbaragrapper. harZambia genomfört en rad åtgärder inom anpassningsprogrammet. Valutan har devalverats gradvis, budgetunderskottet har minskat,icke-traditionell export har ökat och de flesta priser har avreglerats. Många svåra reformer återstår dock. För det förstamåste ytterligare stabiliseringsåtgärdervidtas för att uppnå makroekonomisk balans. Däratöver är strakturella reformernödvändiga inom jordbraket, industrin, gravsek-tom, de statsägdaföretagen, transportsektora, sociala sektom samt vad gäller de offentliga utgiftema. En föratsättning för att anpassningsprogrammetskall kunna intensifieras och utvidgas är att det interaationella givarsamfundet bistår med extraordinära insatser.Vidare krävs lättnader i den mycket tunga skuldbörda som landet nu bärpå. De hittillsvidtagna och nödvändiga ekonomiska åtgärdema har oundvikligen drabbat utsatta grapper i städema, bl. a. genom högre priserpå livsmedel. Krisen har också medfört att arbetslöshet och undersysselsättningökat. Inkomstfördelningen är skev och klyftoma tenderar snarare att ökaän att minska. har den förändrade politiken gynnat breda lager på landsbygden. De sociala sektorema hardock drabbats hårt av nedskärningar istatens budget och insatser på dessa områden planeras nu av regeringen. Utvecklingenmot ökad pluralism och demokratisering har varit snabb . I takt med de ekonomiska reformeraa kom ökade krav på politiska reformer. 1990 återinfördes flerparti system av enpartistyre. genomfördes fria presidents- och parlamentsval. Valengenomfördes på ett lugnt och värdigt sätt, övervakat av både nationella och interaationellavalobserva- 377 Valet resulterade i enjordskredsseger för oppositionspartiet . 1991/92:100 (Movement for Multiparty Democracy) och dessledare . 4 nye president, den f. d.fackföreningsledaren , svor presidenteden den 2 november 1991.6 dagar senare upphävde den nye presidenten, det tidigare kritiserade,undantagstillståndet. Generellt är läget vad gäller mänskligarättigheter gott. Yttrandefriheten, som varit förhållandevis omfattandehar genom återinförandet av flerpartisystemökat. Debattklimatet är mycket öppet. svarar för av detsamlade biståndet till . Andra stora biståndsgivare är , ,, och EG. Utvecklingssamarbetetmed regleras av ett tvåårigt avtal för omfattande 480milj.kr. Samarbetet påbörjades efter självständigheten och sedan desshar t.o.m. /90 sammanlagt ca2,utbetalats (i löpande priser). Huvudområden församarbetet är sektorstöden till jordbrak, undervisning och hälsovård. Härtill kommer importstöd samt enpersonal- och konsultfond. Merpartenav bistånd till är inordnat inom eller relaterat tillstrakturanpassningsprogrammet. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Disponibelt 1990/91 1991/92 Jordbraket är den sektor somprioriteras i strakturanpassningsprogram met. Ett väl fungerande jordbrak äravgörande för att få ur krisen. Inom jordbrakssektorstödet är de största insatsema stöd till integrerad landsbygdsutveckling, kooperation samt ett utsädes- och fonkningspro- gram. Insatser för småbönder och kvinnor pålandsbygden är en viktig komponent i jordbraksstödet. Det svenska stödet har bidragit till enökad 378 jordbraksproduktion och fungerande produktion av högkvalitativt Prop. I stödet till jordbrukssektorningår en insats för miljö- och mark- Bil. Samarbetetomfattar insatser för läkemedelsdistribution till landsbygden, utbildning av personal inom primärhälsovården, ettprogram för övervakning av kost-och näringsfrågor, stöd till ministeriets transportfunktioner, underhåll och rehabilitering avhälsovårdscentraler samt stöd till AIDS-plan. Störtedelen av stödet går till produktion av skolmöbler och läromedel för primärskoloraa, läraratbildning i praktisktinriktade ämnen, utbildningsplanering, handikapputbildning samt stödtill institutioner för lantmäteri och elektronik. Importstödet har ökat kraftigtunder till följd av genomförda reformer förstrakturanpassning. Detta stöd väntas blifortsatt betydande så länge landet genomför ekonomiska åtgärder i enlighet medanpassningsprogrammet. Importstödet har huvudsakligen fördelats fritt till deticke-administrativa valutafördelningssystemet, Open General (OGL). Huvuddelenav stödet inom personal- och konsultfonden inriktas på områden vilka ärcentrala för utformningen och genomförandet av ekonomiska politik. Det ekonomiskareformprogrammet kräver en mycket aktivoch väl samordnad penning- och valutapolitik. Under /89samfinansierade studier av växelkurs-och skuldpolitik. Dessa studier bidrog till en omprövningav den ekonomiska politiken och till att en dialog omstrakturanpassningsprogram återapp-togs med IMF och . bidrar till finansieringav en makroekonomisk grapp i bestående av experter från HarvardInstitute for Interaational Development.Rådgivaraa har som huvuduppgift att stärka kapacitet att hantera demakroekonomiska aspektema av anpassningsprogrammet såväl som relaterade sektor-, budget-, fmansiella och skuld-skötselfrågor. stöder vidare , varsbetydelse i reformprocessen är avgörande. En svensk konsultfirma har för presenterat förslag på åtgärder för att förbättra informationsflödet och införa ett användaranpassat datastystem. Det finns för regionen ovanligt många 379 26 1991/92. privatbanker i och därmed ett behov av enkontrokerande myn- Prop. 1991/92:100 dighet. Svenskt bidrag tillbankinspektionen i ges med stöd av den Bil. 4 svenska motsvarande myndigheten. Slutligen ges svenskt stöd till enrådgivare i för koordinering av givarinsatser. Inom personal- och konsultfonden ges även stödtill en revisorstjänst vid det zambiska finansministeriet samt tillvattenkraftverket Kafue Gorge. Utanför landramen berörs avdet svenska SADCC-samarbetet, främstrehabiliteringen av Kafue Gorge och insatser längs . Under anslagsposten Särskilda program finansierasett industrisamarbete mellan zambiska och svenska småföretagare. lämnaräven omfattande humanitärt bistånd till flyktingar i landet. Flera insatser har de senaste två årenfinansierats ur SIDAs demokratianslag. Delegationer från Zambiasregeringsparti, opposition och har besökt föratt studera svensk demokrati, samhäksstraktur och rättsväsende. Sverigedeltog i den intemationella valövervakningsinsatssom anordnades i samband med flerpartival . Föratomvalövervakning bidrog också med tekniskt valstöd. Det totala svenskastödet tik de zambiska valen uppgick tik 5 milj. kr. Under /91 har givit Zambiaett särskilt betalningsbalansstöd om 100 milj.kr. inom ramen för Världsbankenssärskilda program för (SPA). Bidragetär ett stöd till landets strakturanpassningsprogram, 50 milj. kr. har använts för import genom OGL-systemet och50 milj.kr. till att underlätta betalningar på gamla Världsbankslån. Totak utbetalades under /91 ca572,3 milj.kr. 1991/92:100 BiL4 Befolkningstillväxt/år BNP/invånare Offentligt nettobistånd/person -totalt(exkl. östländer) . (1989) (1989) Ekonomisk och social utveckling '°P; 991/92:100 Den zimbabwiska ekonomin hardjupgående strakturella problem. Inte desto mindre uppgick tillväxten tik . Främst berordetta på produktionsökningar i jordbraket och till viss del även inom tillverkningsindustrinoch gravnäringen. Budgetunderskottet motsvarar av BNP. Skuldtjänsten uppgårtill och har skött sina utlandslån utan anmärkning. Ettstrakturanpassningsprogram har utarbetats avZimbabwe i samarbete med . Programmet innebär ikorthet att regeringen under denförsta kommer att satsa på en halvering av budgetunderskottetgenom avveckling av statligt stödda affarsdrivande verk, minskning av antalet statstjänstemän samt höjning avskolavgifter. Vidare kommeromfattande handelsliberalisering, ekonomisk avreglering ochinvesteringsfrämjande åtgärderatt vidtas. Den planerade genomförandetaktenav programmet är hög, men de straktureka problemen i ekonomin kräver snabbaåtgärder. Den redan stora arbetslösheten växer och utgör ett allt svårarepolitiskt och socialt problem. På grand av sitt geopolitiska läge upprätthållerZimbabwe ekonomiska förbindelser medSydafrika. I enlighet med regeringens strategi har exporten till reducerats. Sydafrikanskaintressen har ett stort inflytande i näringsliv. Inom de sociala områdena kan en viss positivutveckling noteras. Späd-barasdödlighetenhar minskat som primär ochsekundärandervisningen expanderat och når flertalet bara på landsbygden där70% av befolkningen lever. Zimbabweär enligt konstitutionen en flerpartistat. 1989 av de två största partieraa, (PF)och ZAPU har (PF):s dominerande ställning ytterligare stärkts. Partietvann stort i parlamentsvalet . Beslutet från (PF)-kongressen att upprättaen enpartistat med marxist-leninistiskaförtecken har avförts från den politiska dagordningen. Den nya ekonomiska politiken med sin klaramarknadsorientering anses inte förenlig med en marxist-leninistiskpolitik. Undantagstillståndetsom varit i kraft upphävdes . Därmed upphörde möjlighetenatt intemera personer utanrättegång. En amnesti ledde till frigivande av ett 50-tal regeringsmotståndare som dömts tilldöden för våldsaktioner i främstMatabeleland. Regimkritiska studenter, fackliga ledare, jouraalisteroch oppositionspartiet () har utsatts för trakasserier ochfangslanden från regeringens sida. Destörsta biståndsgivaraa till är vid sidan om , ,, , , och . haråterapptagit ett mindre bilateralt bistånd avbrott av politiskaskäl. Det humanitära svenska stödet tikbefrielserörelsema och övergickefter självständigheten i återappbyggnads-och utveck-hngsbiståndtik . Totak har t.o.m. /91 1 350 milj. kr. utbetalatsinom ramen för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Ett tvåårigtsamarbetsavtal ingicks . Zimbabwesmottagningskapacitet är god. Huvudmålen för biståndssamarbetet är attunderstödja strävan tiksocial och ekonomisk utjämning samt att minska det ekonomiska beroendet avSydafrika. Sektorstöden avseende undervisning, hälsovård, förvaltningsutveckling och transport inriktas pålandsbygdsutveckling. Importstödetoch personal- och konsultfonden svarar främst mot biståndsmålenoberoende och tillväxt. Svenskt stöd ges till demokratiseringsreformerinom förvaltningen och till insatsermed folkligt deltagande på lokal nivå. I flera insatser utgör kvinnormålgrappen. För den utsatta grappen lantarbetare och deras familjer görs speciella satsningar inomundervisning och hälsovård. Samarbetet har befunnit sig ien konsolideringsfas. De justeringar av programmet som kan bli aktuellaunder 1990-talets första hälft kommer attstyras av kommande ekonomiska reformer. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. Disponibelt 1990/91 1991/92 Stora framsteg har gjorts inomprimärhälsovården i med stöd Den nationellavaccinationskampanjen har förbättrat 383 hälsoläget hos bam särskilt vad gäller mässling och polio.Samarbetet med Prop. 1991/92:100 hälsoministeriet har vunnit stadga. Isektorprogrammet ingår förvaltnings- Bil. 4 utbildning och byggande av envårdskola. Delinsatser görs för vatten och sanitet i Manicaland, mödravård,nutrition, personalutbildning och handikapprehabilitering. Särskilt stöd gårtill det nationeka programmet för bekämpande av AIDS. Undervisningssektorahar fått stora svenska bidrag. Stödet har gått till att bygga och utrasta primärskolorpå landsbygden. För sekundärskolanhar lokalt anpassade läromedel utvecklats och lärarna har utbildats i tekniskaämnen. Ett av de största projekten är byggande av primärskolor i eftersattaområden, där föräldrar deltar i arbetet på självhjälpsbasis. I stort sett allabara går i primärskola jämfört med hälften före självständigheten. Förvaltningssektorahar från /86 gjorts till en separat samarbetssektor. Stödet avserorganisationsutveckling, förvaltningsutbildning och statistiksamarbete. a. för att stärka folkligt deltagande på lokal nivå ochkvinnoinriktade verksamheter. Svenska institutioner har engagerats aktivt i genomförandet av olika delprogram bl. a.SIPU, SCB, RRV, . Stödet genom Kommuför-bundetgår till förberedelser och genomförande av kommunreformer och tillfysisk planering. PK-fondensutbetalningar avser lönepåslag för svensk personal som rekryteras av , s. k. direktanställning, förnärvarande ett tiotal personer. En insats för att stärka den centralafinansförvaltningen ingår. Transportstödetpåbörjades /88 och utgår i stor utsträckning genom svenskainstitutioner och transportföretag. Det omfattar tekniskt bistånd för vägunderhåll, utbildning och bilbesiktningsamt övervakning/kontroll avvägbyggen. En delinsats avser byggande av landsbygdsvägar med arbetsintensivametoder. Stödformenmotiveras av stora brist på utländsk valuta och landets ekonomiska beroende av . Det svenska importstödet utgör endast en halv procent av Zimbabwesimport. Av varoma inom importstödet upphandlas tre fjärdedelar i . Inom stödet till den 384 offentliga sektora har Zimbabweprioriterat lastbilar, vattenborrar, trycke- Prop. 1991/92:100 riutrastning,papper och kullager. För den privata sektom har införsel Bil. 4 skett av stål, papper och kemiska produkter.Beslut har även fattats om import av utrastning förlandsbygdselektrifiering. Hanteringen av stödet har förenklats och håller på att effektiviseras ytterligare genomavskaffandet av det tungrodda systemet för administrativvalutatilldelning och införande av etticke-administrativt fördelningssystem, ett så kallat Open General . Ett betydande bistånd går tillZimbabwe utanför landramen, såsom SADCC-insatser,forskningsstöd, flyktingbistånd, stöd till kvinno- och kulturprojekt samt viaenskilda organisationer. Inom det regionala SADCC-stödet är insatsema avseende den s. k. Beira-korridoren av betydandezimbabwiskt intresse. Såväl BITS som är engagerade i projekt iZimbabwe. har tillsammans med de nordiska importkontoren etableratett kontor för i ; BITS finansierar bl. a. ett projektför strategisk oljelagring. Totak utbetalades under /91 ca303,2 milj. kr. Bilateraltbistånd till icke-programländer [°p i: lOO Enväxande andel av det bilaterala biståndet går till länder utanför kretsen avde 19 programländema. Formema för detta bistånd varierar. Bistånd ges via t. ex. katastrofinsatser eller enskildaorganisationer. Men bilateralt bistånd kanaliseras även genom andrabiståndsorgan än SIDA, främst BITS, SAREC,IMPOD och . (De två sistnämnda nuvarande ). Detta biståndutanför programlandskretsen går till ett sextiotalländer och områden. Nedan ges en sammanfattning av några av de störreinsatsema i länder som inte är programländer, men som ändå erhåller bilateralt bistånd.För varje land ges en kort beskrivning av de olika insatsema. I sammanställningen som följeringår insatser kanaliserade genom SAREC,BITS, IMPOD och . Vidare ingår betalningsbalansstöd, katastroföistånd, livsmedelsbistånd samtstöd via enskilda organisationer. I flertalet fallredovisas inte regionala insatser. Det innebär t.ex. att medel från anslagsposterna Särskilda program m.m., endast tas upp då de klart kan hänföras till enskilda länder. De angivnabeloppen avser utbetalningar. Det livsmedelsbistånd som redovisas har normaltkanaliserats via olika multilaterala program. Trots detta redovisasbiståndet som bilaterala insatser, eftersom det har varit möjligt att knyta deolika bidragen till respektive länder.Under enskilda organisationer presenteras endast verksamheter som gesstöd från SIDA. Den sammanfattning som följer är inteheltäckande. Endast inriktningen i vissa projekt redovisas. För en komplett sammanfattning hänvisas tilltabellen Biståndet fördelat på enskilda länder där samtliga insatser ochländer redovisas. Följande länder och områden har medtagits iredogörelsen nedan: ,, , , , , , , ,, , , . ,, , , , , , ,, /. ,, , , Uraguay. Prop.1991/92: 100 Totak utbetalat under budgetåret1990/91 8,1 milj. kr. varsamarbetsland för () , och är BITS äldsta samarbetsland. Den förstau-kredi-ten beviljades . Dettotala gåvobiståndet genom BITS tekniska samarbete och u-krediter uppgårhittills till ca . Insatsema har i huvudsakriktats till kraft- och telesektorema. Den totala u-kreditvolymen till uppgårtill 1,122 milj. kr., vilket gör landet till det tredje störstamottagarlandet för denna biståndsform. BITS har beviljat fem krediter om ca 670 milj. kr.till telekommunikationsprojekt bl.a. i städema , och . Inom ramen för det tekniska samarbetethar BITS kompletterat u-kreditfinansieradutrastning med teleutbildning för algeriska telemyn-digheten PTTs personal. Inom kraftsektora haru-krediter om ca 245 milj. kr.lämnats till bl. a. ett ställkraftverk i södra samt till tre mobilagasturbiner för kraftgenerering i områden som ej täcks av det nationellaelnätet. Genom u-krediter har BITS även finansierat två mejerier och enmargarinfabrik. Med anledning av bl. a. relativt höga BNP per capitaoch den omfattande kreditvolymen är BITS återhållsam vad gäker u-krediter tillAlgeriet. Under /91 beviljades landet inga nya krediter. BITS tekniska samarbete har dominerats avinsatser inom industri- och miljösektom. Totalt ca 45 milj. kr. 42 personer har deltagit i det interaationekakursprogrammet, framförallt inom telekommunikation. ÄvenIMPOD har i olika sammanhang varit verksamt i . Totah utbetalat under budgetåret1990/91: 7,3 milj. kr. utvecklas i demokratisk riktning ochSverige har lämnat bidrag om 1,2milj. till genomförande av president- och parlamentsval. I samarbetar med UNSO (United NationsSudano-Sahelian Office) stöderSverige ett markvårdsprojekt som omfattar , och . Ett antal svenska enskilda organisationer ärverksamma i , bl. a. och Pingstmissionens u-landshjälp(PMU). arbetar t.ex. med byutveckling och miljövårdsinsatseroch PMU driver ett skolprojekt i form av en flickskola. IMPOD bevakadeunder det gångna budgetåret den hantverksmässa som hålls i landet. Under /91 bidrog medhvsmedelsbistånd genom FN om ca 2 milj. kr. samt med katastroföiståndför spannmålsinköp om 2,5 milj. kr. Totaltutbetalat under /91: 8,9 milj. kr. Med anledning av Gulfkrisen beslöt den svenskaregeringen att lämna ett särskilt bidrag om 60 milj. kr.till samfinansiering av ett Världsbanksstöltsocialt fondprojekt. Projektet syftar bl. a. till sysselssätt-ningsskapandeaktiviteter för utsatta grapper. har länge erhållit svensktprojektbistånd. BITS har bedrivit teknisktsamarbete med inom energisektora . Närmare 59 milj. kr.har utbetalats till ett fyrtiotal insatser. Samarbetet har framför allt gäkt energisektora, som svarar förnärmare två tredjedelar av samarbetet. Häratöver finansieras insatser avseendeindustri, miljö, jordbrak, telekommunikationer och förvaltning. har erhållit u-krediter till ett totaltbelopp om 422 milj. kr. Flera projekt är genomförda eller undergenomförande. Världens största sammanhängandehavsnavigationssystem har installerats i med u-kreditfinansiering. I samband med att Egypteninförde lagar som förbjöd användningav bördig och hårt utnyttjad lera från för tegeltillverkning, beslutadedet egyptiska bostadsministeriet att uppföra 12 nya produktionslinjerför lättbetong. U-kreditfinansiering beviljades för fyra av dessa. finansierar även en genomgripanderenovering och upprastning av ett ångkraftverk. På miljöområdetgenomförs bl.a. en studie av avfallshanteringvid sju livsmedelsfabriker med syfte att minska avfallsmängder och renautsläppen i från fabrikeraa. har 114 egyptierdelatgit i BITS interaationeka kurser. tar över fyratidigare SWEDEFUND-projekt avseendetillverkning av svetselektroder, rostfria vaskar och diskbänkar, framställning av aluminiumfosfat förvattenrening samt pappersproduktion. Rädda Baraen arbetar i med projekt motkvinnlig omskärelse, och stödjer bl. a. ettutvecklingsprogram för ett slumområde i . Totak utbetalat under budgetåret1990/91: 10,4 milj. kr. BITS bedriver samarbete med sedan år 1986.Ett fortsatt tekniskt samarbete inom skogs- och trävaraindustrisektomplaneras. En u-kredit om 28 milj. kr. har beviljats för processutrastning tillett gravprojekt i sydvästra . Vidarelämnas stöd tik en studie för lokal tikverkning av handpumpar samt tillplanering av eldistribution tik 44 städer och byar i landets centrala delar. Genom FN bidrog under /91med ca 6 milj. kr. i livsmedelsbistånd till . IMPOD hartidigare undersökt landets föratsättningama för export av tropiskt virke.SWEDFUND har inlett diskussioner om deltagande i privatisering avpappersmassaindustrin. Inom ramen för särskilda program för fattiga och skuld- . tyngda länder i bidrogSverige under /91 med 10 Prop. 1991/92:100 milj. kr. har bidragit med 40 milj. Bil. lämnade också visst bistånd via ,LO/och . Totalt utbetalat under budgetåret1990/91: 7,1 milj. kr. Biståndet till har i huvudsak varitbegränsat tik vissa insatser genom BITS. Sammanlagt 27 marockaner har sedanbörjan dehagit i BITSinteraationella kurser. Under /89 lämnades en första u-kreditom 100 milj. kr. till för finansiering av ett störretelekommunikationsprojekt. En andra kredit har lämnats för rehabilitering aven i en brand förstörd telestation i . Därefter har en utfästelse gjorts om en kredit om 39 milj. kr.för upprättande av en interaationell telestation och ytteriigare enkreditansökan avseende telesektoraföreligger. Den totala kredit volymen uppgår till ca 195 milj. kr. Totak utbetalat under budgetåret1990/91: 13,8 milj. kr. BITS bedriver sedanår 1985 tekniskt samarbete med och hittillsgjorda utbetalningar uppgår till 10,5 milj. kr. I form av studier och konsultrådgivning har BITS bl.a. bidragit till uppbyggnad av en nationellteleförvaltning samt engagerat sig i detnystartade bolag som handhar teletrafiken. En u-kredit på 107 milj. kr lämnadesår för arbeten med utbyggnad av det lokala telenätet. har 14personer deltagit i interaationeka kurser framförallt inom telesektora. SWEDFUNDär part i ett joint-venture inom tikverkning av verktygskomponenter. IMPOD hartagit flera initiativ för att främja importen från . Under /91 lämnades ca 300 000kronor i livsmedelsbistånd genom FN. Totalt utbetalat under budgetåret1990/91: 13,2 milj. kr. stödjer ett joint-venture mellan och rwandiska staten för fabrikstillverkning av tändstickor.BITS har lämnat en u-kredit om 13 milj.kr. Det tik (), deltar också i projektet ochgaranterar u-krediten. Mer än hälften av bistånd till Rwandakanaliseras genom en skilda organisationer. Pingstmissionens u-landshjälp är störst i landet, och arbetar med grandskolor och vattenprojekt samt, till följd av oroligheteraa i norra delen av landet, livsmedelsdistribution och flyktingstöd. arbetar med yrkesutbildning i landet. Ca1,6 milj. kr. lämnades under budgetåret i form av livsmedelsbistånd. Totalt utbetalat under /91: 10,4 milj. kr.