prop · GF03170 · 1991-12-31 00:00:00 — Den rådgivande kommittén skall ha till uppgift attbistå kommissionen vid granskning av alla frågor som uppstår om tillämpningenav fördraget och de åtgärder som vidtagits i enlighet därmed i angelägenhetersom berör arbetstagarnas fria rörlighet och deras anställning. skall särskilt ha till uppgift: 0au följa upp problem avseende friröriighet och anställning inom ramen för nationell arbetsmarknadspolitik för aUkunna samordna medlemsstatemas arbetsmarknadspolitik på gemenskapsnivå och påså sätt medverka till att deras ekonomi utvecklas och arbetsmarknaden får enförbättrad balans, 1au göra en allmän uppföljning aveffektema av genomförandet av denna förordning och eventuella kompletterandeåtgärder, 2att eventuellt förelägga kommissionenväl övervägda förslag till omarbetning av denna förordning, d) attframlägga, antingen på kommissionens begäran eller på eget initia tiv, väl övervägda åsikter i allmänna frågor eller i principfrågor, speciellt rörande utbyte av information om utvecklingen på arbetsmarknaden, om arbetstagarnas förflyttning mellan medlemssutema, om program eller åt gärder för att utveckla yrkesvägledning och yrkesutbildning som kan för modas ge ökad möjlighet ull fri rörlighet och anstälhiing, samt om alla former av bistånd tiJl arbetstagare och deras familjer, bland annat socialhjälp och bo städer åt arbetsuigama. 0Den rådgivande kommittén skallbestå av sex medlemmar från varje medlemsstat, av vilka två skall representeraregeringen, två arbetsuigarorgani-sationema och tvåarbetsgivarorganisationeraa. 1För varje kaUjgori som nämns i förstastycket skall en ersättare utses av varje medlemsstat. 2Medlemmarnas och deras ersättaresmandattid skall vara . Deras utnämning skall kunna fömyas. Vid mandattidens utgång skall medlemmama och derasersättare vara kvar i tjänst till dess de ersatts eller till dess derasuuiämningar förnyats. Medlemmarna i rådgivande kommittén och derasersättare skall uUiämnas av rådet, som skall suäva efter att i kommittén samlaföreträdare för arbetstagarorganisationer och arbetsgivarorganisationer så attde oUka ekonomiska sektorer som berörs fåren lämplig represenuition. Förteckningen över medlemmama och deras ersättareskall i informationssyfte offentiiggöras av rådet i Europeiska gemenskapemasofficiella tidning. Ordförande i den rådgivande kommittén skall vara enmedlem av kommissionen eller hans ersättare. Ordföranden får inte rösta.Kommittén skall sammanuäda åuninstone . Den skallsammankallas av ordföranden, antingen på eget initiativ eller på begäran avminst en uedjedel av medlemmama. Sekreterartjänsten skall ställas tillförfogande av kommissionen. Ordföranden får inbjuda personer eller föreuädareför organ med vidsträckt erfarenhet av arbetstagamas sysselsättning ellerröriighet att delta i möten som observatörer eller som sakkunniga. Ordförandenfår ta hjälp av sakkunniga rådgivare. Ett av kommittén lämnat yttrande skall varagiltigt, om två tredjedelar av medlemmama är närvarande. Yttrandena skall ange på vilka gmnder de vilar. Deskall avlämnas med Prop. 1991/92:170 en absolut majoritet av röster som regelrätt avgivits. av en skriftiig redogörelse för de åsikter som uttrycktsav minoriteten, om denna önskar det. Den rädgivande kommittén skallfastställa sina arbetsmetoder genom procedurregler, som skall träda i kraftsedan rådet givit sitt samtycke efter att ha mottagit ett ytuande fränkommissionen. Eventuella ändringar som kommittén besluuir att vidui skallföreuis på samma sätt Den tekniska kommittén skall hatill uppgift att bistå kommissionen att förbereda, stödja och följa upp allttekniskt arbete och alla tekniska åtgärder, så au denna förordning och allakompletterande åtgärder kan verkställas. Den tekniska kommittén skall särskilt ha till uppgift 0att stödja ochfrämja samarbetet mellan berörda suitiiga myndigheter i medlemsstatema i allatekniska frägor som angår arbetstagamas fria röriighet och deras anställning, 1att formuleratillvägagångssätten för organiserandet av berörda statliga myndighetersgemensamma aktiviteter, 2att underiätminhämuindet av information som förvänuis bli användbar för kommissionen och förden granskning och forskning som föreskrivs i denna förordning, och att främjautbyte av information och erfarenheter mellan de berörda administrativaorganen, d) att på teknisknivå uueda harmoniseringen av de kriterier efter vilka medlemsstatema bedömer situationen på sina arbetsmarknader. Den tekniska kommittén skallbestå av representanter för medlems suitemas regeringar. Varje regering skall till medlem av den tekniska kom- 55 mittenutnämna en av de medlemmar som representerar regeringen i den råd- Prop.1991/92:170 givande kommittén. Varje regering skall utnämna en ersättare blanddess andra representanter - medlemmar eller ersättare - i den rådgivandekommittén. Ordförande för den tekniska kommittén skall vara enmedlem av kommissionen eller hans representant och medlemmama avkommittén får ta hjälp av sakkunniga rådgivare. Sekreterarserviceskall tillhandahållas kommittén av kommissionen. De förslag och yttranden som utarbetats av dentekniska kommittén skall överiämnas till kommissionen, och den rådgivandekommittén skall informas därom. Alla sådana förslag och yttranden skallåtföljas av en skriftiig redogörelse för de åsikter som utuyckts av de olikamedlemmama i den tekniska kommittén, om dessa begär det Den tekniska kommittén skall fastställa sinaarbetsmetoder genom procedurregler som skall uäda i kraft när rådet har lämnatsitt samtycke efter att ha mottagit ett ytuande från kommissionen. Eventuellaändringar som kommittén beslutar göra häri skall Uäda i kraft enUgt sammaförfaringssätt DELP/ Prop- 1991/92:170 Till dess att kommissionen antar det enhedigasystem som omnämns i artikel 15.2 skall den europeiska samordningsbyrånföreslå åtgärder som förväntas bli till nytta vid avfattandet och spridningenav de rapporter som nämns i artikel 15.1. Rådgivande kommitténs och tekniska kommitténsprocedurregler som gäller då denna förordning träder i kraft skall fortsättaatt gälla. Till dess att de åtgärder som skall vidtas avmedlemsstatema enligt rådets direktiv av träder i kraft ochnär enligt de åtgärder som viduigits av medlemssuitema i enlighet med rädetsdirektiv av det arbetstillstånd som föreskrivs i artikel 22 iförordning nr 38/64/EEG är nödvändig för att avgöra uppehållstillståndetsgiltighets- och förlängningstid, skall skriftiig bekräftelse av anställningenfrån arbetsgivaren eller ett anställningsintyg som anger anställningstidenersätui ett sådant arbetstillstånd. Varje skriftlig bekräftelse frånarbetsgivaren eller anställningsintyg som visar att arbetstagaren varittillsvidareanställd skall ha samma verkan som ett permanentuppehållstillstånd. Om en medlemssuit på gmnd av avskaffande av arbetstillståndinte längre kan sammanställa viss suitistik om anställning av utiändskamedborgare, får medlemssUiten för statistiska ändamål behålla arbetstillståndetför medborgare i de andra medlemsstatema till dess att nya statistikmetoderinförts, dock 8EGTnrL257,19.10.1968, s. 13. EGT nr 62,, s. 981/64. Arbetstillståndet måste utfärdas automatiskt Prop. 1991/92:170 och måste vara giltigt till det faktiska avskaffandet av arbetstillstånd i med- ° Denna förordning skall inte påverkabestämmelsema i fördraget om upprättande av den Europeiska kol- och stålgemenskapen och som gäller arbetstagare med erkända kvalifdcationer i kolbrytning eller ståltillverkning, inte heller på de bestämmelser i fördraget om upprättande av den Europeiska atomenergigemenskapen och som behandlar rätten att söka kvalificerat arbete pä atomenergiområdet, inte heller på några som helst åtgärder som vidtagits i enlighet med dessa fördrag. Denna förordning skall dock gälla för de kategorierav arbetstagare som nämnts i första stycket och för deras familjemedlemmar, iden mån deras rättsliga ställning inte styrs av ovannämnda fördrag elleråtgärder. 0Denna förordning skall inte påverkaåtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 51 i fördraget 1Denna förordning skall inte påverkamedlemsstateraas skyldigheter på gmnd av 7speciella relationer eller framtidaavtal med vissa eller territorier baserade på hävdvunna bandsom finns då derma förordning Uäder i kraft eller 8avtal som gmndar sig på hävdvunna bandmellan dem och som finns då denna förordning uäder i kraft medvissa eller territorier som gmndar sig på hävdvunna bandmellan dem. Arbetstagare från sådana länder eller territoriersom i enlighet med denna bestämmelse har avlönad anställning inom en av dessamedlemsstaters territorium får inte åberopa bestämmelserna i denna förordningi de andra medlemsstateraa. Mellan dagen för undertecknandet och dagen förikraftuädandet skall medlemsstatema i informationssyfte till kommissionen översända texteraa tUl de avuti, konventioner och överenskommelser som ingåtts dem emellan på arbetsmarknadsområdet Kommissionen skall vidta åtgärder iöverensstämmelse med denna förordning för dess tillämpning. För detta ändamålskall den nära samarbeta med medlemsstatemas cenuala suilliga myndigheter. Kommissionen skall till rådet överiämna förslag somenligt fördragets villkor skall upphäva resuiktioner i rätten att söka arbeteför arbetsuigare som är medborgare i medlemsstater där frånvaron av ömsesidigterkännande av utbildnings-, examens- eller andra behörighetsbevis skulle kunnaförhindra arbeisuigamas fria rörlighet Administrativa utgifter för de kommittéer som nämnsi del III skall inne-fatuis i budgeten för den Europeiska gemenskapen i densektion som gäller kommissionen. Denna förordning skall gälla medlemsstateraasterritorier och deras medborgare utan inverkan på artiklama 2, 3, 10 och 11. Förordning nr 38/64/EEG skall upphöra att gälla,när denna förordning träder i kraft Dennaförordning skall vara till alla delar bindande och direkt tillämplig i allamedlemsstater. Pårådets vägnar G. SEDATI Ordförande Bilaga Prop.1991/92:170 Vadavses i artikel 16.3 a med följande uttryck: 0Uttrycket"specialist" anger hög eller ovanlig kvalifikation för en fyp avarbete eller ett yrke som kräver speciellt tekniskt kunnande. Det skallsärskilt gälla förmän, då säsongarbetstagare rekryteras i gmpp. 1Utttycket "tjänstenskonfidentiella natiu-" hänför sig till anställning som i värdlandetvanligtvis innebär särskilt förtroendefulla relationer mellan arbetsgivare ocharbetstagare. 2UUycket "föregående yrkesmässigarelationer" gäller då en arbetsgivare ansöker om att inom en medlemsstatsterritorium få anställa en arbetsuigare som arbetsgivaren redan haft anställd isamma område . 3Utttycket "familjeband"betyder band i form av äktenskap eller släktskap i andra ledet mellan enarbetsgivare och en arbetsuigare samt släktskapsband i första ledet mellan tvåarbetsuigare. Bilaga2 Prop- 1991/92:170 Rådetsförordning (EEG) nr 312/76 '' ' om ändring av bestämmelserna om arbetstagarnas rättigheter inom arbetstagarorganisationer i förordning (EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens friarörlighet inom gemenskapen EUROPEISKAGEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DENNA medbeaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,särskilt artikel 49 i detta, medbeaktande av kommissionens förslag, medbeakumde av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och medbeakumde av följande: Detbör utttyckligen anges i artikel 8 i rädets förordning (EEG) nr 1612/68 av den15 om fri röriighet för arbetstagare inom gemenskapen- attarbetstagare som är medborgare i en medlemssuit och anställda inom en annanmedlemsstats territorium även skall åtnjuta likabehandling i fråga om utövandeav rättigheter inom arbetstagarorganisationer vad gäller valbarhet till posterinom adminisUationen eller ledningen av en arbetstagarorganisation. Ariikel8 i förordning (EEG) nr 1612/68 skall ändras enligt följande: Följande skall läggas till i denförsta meningen i första stycket efter "inklusive rätten att rösui": "och skall vara valbar till poster inomadminisuationen eller ledningen av en arbetsuigarorganisation". Punkt2 skall utgå. Dennaförordning skall träda i kraft på uedje dagen efter dess offentiiggörande iEuropeiska gemenskapemas officiella tidning. ' EGT nr C 280,8.12.1975,8.43. EGT nr C 12, ,5.2, 3 EGT nrL 257, 19.10.1968,5.2. 1991/92:170 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla med- ° Utfärdadi den 9 febmari 1976. Pårådets vägnar G. BILAGA V Prop. FRIRÖRLIGHET FOR ARBETSTAGARE gjl*. Förteckning enligt artikel 28 När de rättsakter som anges i denna bilaga innehållerbegrepp eller hänvisar till förtaranden som är utmärkande för gemenskapensrättsordning, som tex. 10adressatema förgemenskapens rättsakter, 11hänvisningartill territorier eller språk inom EG, 12hänvisningartill inbördes rättigheter och skyldigheter för EG-medlemsstatema samtoffentiiga organ, företag och enskilda personer i dessa stater, 13hänvisningartill informations- och anmälningsförfaranden, skall protokoll 1 om övergripande anpassning tillämpas ominte annat föreskrivs i denna bilaga. ANPASSNING FÖR DETTA OMRÅDE Trots vad som sägs i protokoll 1 skall termen"medlemssuit(er)" i de rättsakter som förtecknas i denna bilaga,fömtom den innebörd den har i de relevanta EG-aktema, även avse ,, , , , och . RÄTTSAKTER SOM DET HANVISAS TILL 364 L 0221: Rådets direktiv /221/EEG av den 25febmari 1964 om samordning av särskilda åtgärder som gäller utländska medborgares rörlighet och bosättning och som är berättigade med hänsyn till allmän ordning, säker het eller hälsa (EGT nr 56, , s. 850/64). Bestämmelsema i direktivet skall, inom ramen för dettaavuil, tillämpas med Artikel 4.3 skaU inte tillämpas. 368 R 1612: Rådets förordning (EEG) nr 1612/68 av den15 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen (EGT nr L 257, 19.10.1968, s. 2), i dess lydelse enligt - 376 R 0312: Rådets förordning (EEG) nr 312/76 av den 9febmari 1976 (EGT nrL 39, , s. 2). Bestämmelsema i förordningen skall, inom ramen för detUiavtal, tillämpas med följande anpassning: 0I anikel 15.2skall tidsangivelsen "efter det att denna förordninghar Uätt i kraft" inte tillämpas. 1Artikel 40skall inte tillämpas. 2Artikel 41skall inte tillämpas. d) Artikel42.1 skall inte tillämpas. e) I artikel 42.2 skall hänvisningentill anikel 51 i ersättas av en hänvisning till artikel 29 i det nu uäffade avutiet O Artikel 48 skall inte tillämpas. 368 L 0360: Rådets direktiv /360/EEG av den 15 oktober1968 om av skaffande av restriktioner för rörlighet och bosätming inom gemenskapen för medlemsstaternas arbetstagare och deras familjer (nr L 257, 19.10.1968, s. 13). Bestämmelsema i direktivet skall, inom ramen för dettaavtal, tillämpas med följande anpassning: a) 1 anikel 4.2 skall uttrycket "uppehållstillståndför en medborgare i en medlemssuit i EEG" ersätus av"uppehållstillstånd". 0I artikel 4.3 skall uttrycket"uppehållstillstånd för en medborgare i en av /92-170 EEG:smedlemssuiter" ersättas av "uppehållstillstånd". 1Artikel 11 skall inte tillämpas. ''"a lu.o d) Artikel13 skall inte tillämpas. e) I bilaganskall i)första stycket av förklaringen ersättas av följande: "DetUitillstånd utfärdas enligt förordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 och ienlighet med de beslut som har fattats som ett led i genomförandelav direktiv /360/EEG med de anpassningar som har gjorts ii)fotnoten ersätts enligt följande: "Belgiskt/-a,brittiskt/-a, danskt/-a, finsktZ-a, franskt/-a, grekiskt/-a, irländskt/-a,isländskt/-a, italienskt/-a, liechtensteinskt/-a, luxemburgskt/-a, nederländskt/-a,norskt/-a, portugisiskt/-a, schweiziskt/-a, spanskt/-a, svenskt/-a,tyskt/-a eller österrikiskt/-a beroende på vilket land som utfärdar 370R 1251: Kommissionens förordning (EEG) nr 1251/70 av om arbetsuigares rätt att stanna kvar inom en medlemsstats territorium efter att ha varit anställda där (EGT nr L 142, 30.6.1970, s. 24). Bestämmelsema i förordningen skall, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassning: Anikel9 skall inte tillämpas. 0372 L 0194: Rådets direktiv /194/EEGav om utvidgning av tillämpningsområdet för direktiv /221/EEGom samordning av de särskilda åtgärder som gäller utiändska medborgaresrörlighet och bosätming och som är berättigade med hänsyn till alhnän ordning,säkerhet och hälsa, till att även omfatta arbetstagare som begagnar sig avrätten att stanna kvar inom en medlemsstats territorium efter att ha varitanställda i den sUiten (EGT nr L 121, 26.5.1972,5. 1377 L 0486: Rådets direktiv /486/EEGav om undervisningen av bam till migrerande arbetstagare (199, , s. 2 Förslag lill Prop. Lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) Bilaga 10:7 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1§, 2 kap. 5 och 11 §§ samt 11 kap. 3 § utiänningslagen (1989:529) skall haföljande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kraven för utlänningars vistelse i m.m.Inledande bestämmelser 1§ I denna lag ges regler förutiänningars inresa, uttesa, vistelse i och arbete i somanställd samt för rätten till asyl här. I lagen anges också under vilkafömtsättningar en utiänning kan avvisas eller utvisas ur landet Lagen skall tillämpas så, attutiänningars frihet inte begränsas mer än vad som är nödvändigt i varje enskiltfall. Av lagen (1992:00) om ettEuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) och tagen (1992:00) omarbetskraftens fria rörlighet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES) följer att särskilda regler gäller för de utlänningar som omfattas avEES-avtalet. 1 kap. Närmare om visering, uppehållstillstånd och 5§ Om utiänningen befinner sig iSverige när ansökan om uppehållstillstånd görs eller prövas, får ansökan intebtfallas. Detui gäUer dock inte om 0utiänningen harrätt till asyl här, 1utiänningenskall återförena sig med en nära familjemedlem som är stadigvarande bosatt iSverige och som han har sammanlevt med utomlands, eUer 2det annarsfinns särskilda skäl. Om utiänningen skall avvisas ellerutvisas enligt ett beslut som har vunnit laga kraft får dock en ansökan omuppehållstillstånd från honom btfallas bara om ansökan gmndar sig påomständigheter som inte har prövats fömt i ärendet om hans avvisning ellerutvisning och om 0utiänningen harrätt till asyl här, eller 1det annarsfinns synnerliga skäl av humanitär art Regeringen får föreskriva att enansökan om uppehållstillstånd får bifallas även i andra fall än som anges iandra stycket, om det följer av en överenskommelse med främmande stat. 13 1991/92. Återkallelseav tillstånd Prop. 11 § Bilaga 10:7 Om utlänningen har rest in i landet får ettuppehållsdllsiänd återkallas 0om han inteförsörjer sig på ett ärligt sätt eller bedriver sådan verksamhet som kräverarbetstillstånd utan att ha sådant tillstånd, 1om han pä gmndav ett tidigare ådömt frihetsstraff eller någon annan särskild omständighet kananuis komma att begå brott i eller i något annat nordiskt land, eller 2om det medhänsyn till hans tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att han kommeratt bedriva sabouige, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i Sverigeeller i något annat nordiskt land. Återkallelse enligt försui stycketfår endast ske om frågan har väckts innan utlänningen har varit bosatt här med uppehållstillstånd. Rege ringen får föreskriva att uppehållstillståndfåråterkallas för de utlänningar .som avses i I kap. 1 § tredje stycket även iandra fall än de som anges i forsla stycket. 11 kap. Vissa bestämmelser om handläggningen Motiveringav beslut 3§ Bestämmelsema i 20 §förvaltningslagen om motivering av beslut tilllämpas inte beträffande beslutom visering, tidsbegränsat uppehällstillstånd och arbetstillstånd. En utlänning som avses i 1 kap. 1 §tredje stycket har dock alltid rätt titt motivering av ett sådant beslut om detgår honom emot. Denna lag uäder i kraft den dag regeringen bestämmer Innehåll p-p- '''''-'' Utdragur protokoll vid regeringssammanuäde 1 0Inledning......................................................... . 1 1Kulturområdet.................................................. . 1 2Medieområdet.................................................. . 2 3Jämställdhetsfrågor........................................... . 4 4Personers rörlighet............................................ 6 2Metoden för införUvande av EG-rättenmed svensk rätt inom området för personers rörlighet 9 5.4 Arbetstillståndoch uppehållstillstånd m.m........... 12 0Ansökan om uppehållstillstånd.......................... 18 1Utlänningars tidigare brottslighet....................... 19 2Motivering av vissa beslut............................... 21 3Frågan om en regel mot diskriminering................ 21 0Kostnader och resursbehov........................... 22 1Upprättade lagförslag..................................... 22 Bilaga10:1 Sammanfattning av arbetsgruppens promemoria Bilaga 10:3 Förteckningöver de remissinsumser som avgett yttrande över departementspromemorian(Ds 1991:82) EES-anpassning av utiänningslagen och utlänningsförordningen Bilaga10:4 Lagrådsremissens lagförslag Bilaga 10:5 Lagrådets ytuande Bilaga 10:6 1. Förslag till Lag omarbetskraftens fria röriighet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) 2.Förslag till Lag om ändring i utiärmingslagen (1989:529) 1991/92: no NäringsdepartementetUtdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) Näringsdepartementetsverksamhetsområde omfattar i huvudsak följande: 0de allmänna riktlinjerna förnäringspolitiken, 1företagens allmännautvecklingsbetingelser, service, utbildning, särskilt i de små och medelstoraföretagen, 2industrins finansiering, bl.a. vissaexportkreditfrågor, 3förvaltning och avyttring av aktiereller andra tillgångar i vissa helt eller delvis statligt ägda företag, 4näringsfrihet och inrikeshandel, pris-och konkurrensförhållanden, prisreglering m.m., 5byggnadsväsendet och vissbyggnadsforskning, 7teknisk forskning och utveckling, 8patent- och registreringsverksamhet, 9teknisk kontroll, provning ochmätning, vissa säkerhetsfrågor, 11 energiförsörjning, energiforskning, kommunalenergiplanering, beredskap inom energiområdet. Deflesui av dessa områden berörs direkt eller indirekt av . Avde EG-rättsakter som ingår i kan ett hundratal hänföras tillnäringsdepartementets verksamhetsområde. Det svenska näringslivets högaintemationaliseringsgrad har nödvändiggjort en successiv anpassningav det svenska regelverket på bl.a. vamområdet till förhållandena i omvärldenoch i synnerhet till dem som gäller i och i övriga . Denytteriigare anpassning som föranleds av implementering är därförav begränsad omfattning. Inom områden gäller anpassningenbl.a. konkurrensområdet och de olika ämnesområden som bmkar sammanföras underlienåmningen teknologisk infrastmktur. Även inom energisektom fömtses vissanpassning. Inågra fall kräver införlivande i svensk rätt ändringar i lagstiftninginom ansvarsområde. På konkurrensområdet föreslåsinkorporering av merparten av reglema ske genom EES-lagen medan jag beträffandeövriga regler som kräver lagform bedömer att införlivandet lämpligast skergenom ny lagstiftning eller genom ändring av existerande lagar. Jag lägger nu(i avsnitt 7) fram ett förslag till en ny lag om teknisk kontroll samt föreslåri samband därmed att godkänner riktiinjer för avveckling av det s.k.riksprovplatssystemet. I fråga om lagstiftning om mätinsU-ument m.m. samt omelektromagnetisk kompatibilitet avser jag att återkomma med förslag attföreläggas under innevarande år. I de övriga fall som kräverlagstiftning kommer jag att ta erforderiiga intitiativ så snart beredningen idepartementet hunnit slutföras. Det gäller bl.a. lagstiftning på byggområdet.Inte i något fall bedömer jag att införlivandet av skall beredanågra störte svårigheter. Somutgångspunkt för en mer detaljerad redogörelse för implementeringlämnar jag nedan en kort beskrivning av den svenska näringspolitiken ur ettEES/EG-perspektiv. Därefter följer en systematisk genomgång av relevanta delarav , med redogörelser för det materiella innehållet och med uppgiftom vilka anpassnings- och implementeringsåtgärder som vidtagits resp.återstår att vidta inom verksamhetsområde. 1991/92:170 Bil. Min bedömmng: föranleder ingen ändring av den nuvarandenäringspolitiken.