prop · GF03102 · 1991-12-31 00:00:00 — Förseningarnai projektet har medfört att de sista leveranserna av flygplan i delserie 2, medplanering enligt ÖB 92 kommer att ske först under /02, dvs. Deberäknade kostnaderna för projektet enligt de ursprungliga förutsättningarna iJAS-avtalet och med huvudsakligt innehåll enligt systemplan 2, dock med vissasenareläggningar, uppgår till i pris- och valutalägefebruari . Dekostnadsökningar som bedöms komma att uppstå som en följd av industrigruppenJAS offert på delserie 2, 39 B och stödsystem uppgår till9,i pris- och valutaläge . Deberäknade kostnaderna för JAS 39-systemet med materielinnehåll i huvudsakenligt systemplan 2 uppgår därmed till i pris-ochvalutaläge . Kostnadsbedömningarnagrundar sig på ett fullföljande av delserie 1 och 2 (140 flygplan ,en produktionstakt av 20 flygplan/år samt utveckling av JAS 39 B). Däriinkluderas också vapensystem, direktlevererade utrustningar och stödsystemen.Fortsatta flygplanleveranser efter delserie 2 förutsätts. Medelsförbrukningeninom JAS 39-projektet fram till uppgår till ca 16,3 miljarderkronor i löpande pris- och valutanivä, varav ca /91. 5Riksdagen 1991/92. 2.4.5Vissa näringspolitiska aspekter på projektet . JAS-beslutet förutsatte ett svensktillverkat flygplan meden stor andel kom- Kapitel 1 ponenter, apparater och delsystem köptautomlands för att begränsa de totala utvecklingskostnaderna. av värdetav ett komplett JAS-flyg-plan är utlandsberoende. I samband med att JAS-kontraktet slöts vissa utfästelser beträffande sysselsättningsskapandeåtgärder och teknologiöverföring, som skulle genomföras ,samt industriellt samarbete mellan utländska underleverantörer och svenskindustri i vissa fall ända fram . har drygt 20 utländskaunderleverantörer till åtagit sig industriell samverkanmed svensk industri. har bakgmnd och redogörelser lämnats för uppnåddaresultat i budgetpropositionerna 1981/82:102, 1984/85:100, 1985/86:100,1986/87:95, 1987/88:100, 1988/89:100 och 1989/90:100 samt i propositionen1990/91:102 om verksamhet och anslag inom totalförsvaret. Det slutliga utfalletav de sysselsättningsskapande åtgärderna och teknologiöverföringen redovisadesi budgetpropositionen 1987/88:100. För uppföljningen av näringspolitiskautfästelser avseende industriellt samarbete finns en särskildarbetsgrupp i . Arbetsgruppen, som består av representanterfrån utrikes-, försvars-, arbetsmarknads-, och näringsdepartementen, analyserardet av redovisade materialet om genomfört industrielltsamarbete samt ställer det i relation till de utländska underleverantörernasutfästelser mot . Regeringen har av chefen för dåvarandeindustridepartementet erhållit rapporter om uppnådda resultat . Baserat på rapporterna har därvid industrisamverkan ienlighet med utfästelserna genomförts i den omfattning som framgår avnedanstående tabell. Av tabellen framgår också de åtaganden som lämnats. Underleverantörer lill: Åtagandent.o.m. är 2000 i Uppnådd indirekt industrisam- 1991 ärs nivä (miljoner) verkan (miljoner) 30/6 1990 30/61991 * Uppnådd industrisamverkan i löpandepriser. Dessutom tillkommer direkt industrisam- " Uppnåddindustrisamverkan och åtagande, under förutsättning att delserie 2 beställs, i 1981 ärs priser, omfattar indirekt samt även till viss deldirekt industriell samverkan. **' Uppnådd industrisamverkan och åtagande underförutsättning av att delserie 2 beställs. Med direkt industrisamverkan avsesbeställningar sora nägot av de svenska IG JAS-företagen erhållit frän deutländska underleverantörerna till . Med indirekt industrisamverkanavses beställningar m.m. som svensk Industri erhållit frän eller genom deutländska underleverantörerna till . Affärerna skall bygga pä enkommersiell grund. har således för perioden den 1 juli1982 till den kunnat konstatera en rapporterad uppnåddindirekt industriell samverkan mellanindustrigruppens JAS utländska underleverantörer och svensk industri somsanunanvägt motsvarar av gjorda åtaganden. Den uppnådda direktaindustrisamverkan uppgår till av gjorda åtaganden. , som är den utan jämförelse störstaunderleverantören i projektet, har på mindre än halva tiden uppfyllt sittåtagande för indirekt industrisamarbete i löpande priser på den lägre nivån,dvs. Vid en beräkning i fasta priser blir emellertid nivånlägre. Dessutom har GeneralElectric ett långsiktigt avtal om direkt industrisamarbete med Flygmotorsom omfattar miljoner t.o.m. . Därvid har t.o.m. halvårsskiftet1991 uppnåtts miljoner. åtagandeomfattade industrisamverkan uppgående till totalt miljoner, ca 4miljarder kronor, för . För Saab-Scaniasunderleverantörer uppgår den uppnådda industrisamverkan till 682 miljonerkronor räknat penningvärde, motsvarande av åtagandet. Därav är17 % direkt industrisamverkan, motsvarande . Vid enjämförelse mellan de olika ufländska underleverantörerna till Saab-Scaniaframgår att resultatet är ojämnt fördelat. Tre av totalt 18 leverantörer harmed god marginal uppfyllt sitt åtagande. För två underleverantörer har näringdepartementet, baserat pårapporter t.o.m. kunnat konstatera en uppnåddindustrisamverkan på i löpande priser enligt avtalet,motsvarande av det totala åtagandet. Därefter har inga rapporteringivits från båda underleverantörer. Den ovan ackumuleradeindustrisamverkan uppgår till priser ochbedöms av industrigmppen JAS utgöra tecknade beställningar i Sverigemotsvarande över 7 000 årsarbeten. Regeringen konstaterar attde hittillsvarande resultaten av industriell samverkan mellan industrigmppenJAS utländska underleverantörer och svensk industri väl kan anses motsvara deurspmngligen ställda förväntningama. var ca 3 300personer sysselsatta med inom JAS-företagen i . Av dessa ärca hälften högskoleingenjörer. Projektet bidrar dessutom till ett stort antalarbetstillfällen hos övrig svensk industri i form av underleveranser. Företagen har bl.a. genom kunnat generera enomfattande civil verksamhet. och 2000, mobiltelefoneroch civila radartillämpningar samt Volvos civila motorprogram är någraexempel. Skapande av ett superdatorcentmm och avancerad CAD/CAM-tillämpning ärandra exempel på teknologisk kunskapsuppbyggnad. 1991/92:102 Kapitel 1 Regeringenbeslutade om JAS 39-projektets fortsatta inriktning och gavdå i uppdrag att inleda förhandlingar medindustrigmppen JAS om villkoren i de avtal som krävs för beställ- ningarav dels produktion av delserie 2, dels utveckling av JAS 39 B och delserforderliga stödsystem. Regeringen konstaterar attJAS-projektet är den hittills största statliga satsningen på ett enskiltprojekt. I regeringsförklaringen anges att fullföljs. Ettavbrytande av skulle förutom besvärande konsekvenser för vårsäkerhetspolitiska trovärdighet också medföra mycket stora konsekvenser försåväl industri som högteknologisk forsknings- och utbildningskompetens ilandet. Så skulle exempelvis vissa utbildningslinjer för högskoleingenjörerreduceras eller försvinna, liksom att den civila delen av flygindustrin fårsvårt att ens fullfölja sina flygplanprojekt och 2000. Regeringenkonstaterar att för utvecklingen och de första 30 flygplanen idelserie 1, i stort följer de kostnadsramar som förutsattes i grundbeslutet.Förseningarna i typarbetet påverkar således främst . Enligt nu föreliggandeofferter kan vi för flygplanen i delserie 2 och för den tvåsitsiga versionen avJAS 39 (JAS 39 B) konstatera att det krävs ytterligare resurser för attfullfölja enligt den ursprungliga målsättningen.Överbefälhavaren har vad avser JAS 39 B tidigare gjort jämförelser mellanalternativa lösningar av utbildningsfrågan i JAS-systemet. Analys avtotalkostnaderna visar på i stort likvärdiga eller större kostnader för möjligaalternativ. Överbefälhavaren har därför inplanerat anskaffning av JAS 39 B.Begränsat tekniskt utvecklingsarbete för JAS 39 B har genomförts och genomförsfram till och med juni månad 1992 för att göra det möjligt för attkunna ta ställning till JAS 39 B. Detotala kostnaderna för JAS 39-projektet som har beräknats ryms över tident.o.m. /01, d.v.s. grundavtalsperioden, inom i ÖB 92 avdeladeekonomiska ramar. Fördelningen av betalningsmedel mellan femårsperiodernaavviker dock från medelsbehovet om offerterna följs. I försvarsbeslutsperioden1992-1997 indikerar offerterna - innan har genomförtslutförhandlingar med -behov av ytterligare medel. finns dock ett möjligt utrymme för att möta ett sådantbehov. Dessutom bedöms en eventuell export av JAS 39 också ge ett ytterligareökat utrymme. Det är därför regeringens inriktning att utvecklingspotentialen iJAS 39 skall tillvaratas så att såväl egna anpassningskrav som framtidaeventuella exportkunders önskemål på JAS 39-systemet kan tillgodoses. Densamlade bedömningen är att förhandlingarna mellan staten och industrigruppenJAS leder fram till att för staten godtagbara affärsmässigavillkor kan uppnås beträffande nu aktuella avtal. Regeringenavser att fortlöpande låta försvarsutskott bli informerat omutvecklingen av . 1991/92:102 Kapitel1 1991/92:102 Kapitel 1 -En nymilitärbefälhavare i inrättas . -En nymilitärbefälhavare i inrättas . -Värmlandsregemente (I 2/Fo 52) i omlokaliseras varvidetablissementet avvecklas. -I 2/Fo 52samlokaliseras med Bergslagens artilleriregemente (A 9) i senastden . -(I 12/Fo 17) samlokaliseras med ingenjörregemente (2) iEksjö varvid 112/Fo 17 etablissement avvecklas. -Hälsingeregemente (I 14/Fo 21) i läggs ned ochetablissementet avvecklas. -Gävleförsvarsområde (Fo 21) inrättas i . -(P 6/Fo 14) i läggs ned ochetablissementet avvecklas. -Kristianstadförsvarsområde (Fo 14) inrättas i och samlokaliseras med Skånskadragonregementet (P 2) i . -Götaluftvärnsregemente (Lv 6) i omlokaliseras senast den 30 juni 1994varvid etablissementet avvecklas. -Lv 6samlokaliseras med (116/Fo 31) i senast den 30juni 1994. -Sveaingenjörregemente (1) i läggs ned ochetablissementet avvecklas. -Wendesartilleriregemente (A 3) i omlokaliseras senast den 30 juni 1994varvid etablissementet avvecklas. -A 3samlokaliseras med Skånska dragonregementet (P 2) i senast den 30juni 1994. -Västgötaflygflottilj (F 6) i läggs ned . Regeringenanser att det är nödvändigt att genomföra strukturförändringar medanledning av den minskade krigsorganisationen och det därigenom förändradevärnpliktsbehovet. Drifts-och produktionskostnader inom försvarsmakten har ökat . Allt mindredel av det ekonomiska utrymmet har kunnat avdelas för att höja den materiellakvaliteten. Det är nödvändigt att anpassa grundorganisationen till i förstahand krigsorganisationens behov och utveckling. Den fredstidagrundorganisationen skall utgöra stomme till krigsorganisationen. Det skallvidare råda stor överensstämmelse mellan organisationen i fred och krig.Grundorganisationen skall i fred upprätthälla krigsförbandens krigsduglighetoch förbereda deras mobilisering. Vidare skall grundorganisationen medge attanbefalld beredskap kan upprätthållas med tillräcklig säkerhet. Underförsvarsbeslutsperioden kommer enligt överbefälhavaren, i huvudsak till följdav förestående grundorganisationsförändringar, antalet yrkesofficerare attminska med drygt 1 500 och antalet civilanställda med drygt 4 500. Regeringensbedömning i personalfrågorna redovisas i avsnitt 4. 1991/92:102 Kapitel1 Överbefälhavarenanger i sitt förslag att grundorganisationen bör anpassas till denvärnpliktsvolym som erfordras för den reducerade krigsorganisationen. Församtliga strukturförändringar förutsätts att beslut fattas senast den 1 juli1992 om att huvuddelen av förändringarna skall vara genomförda senast den 30juni 1994. Allainfanteri- och pansarregementen (utom (122/Fo 66)) gesutbildningsansvaret för en brigad varvid utbildning av specialförband istörsta möjliga utsträckning bör lokaliseras till dessa regementen. Kravenpå samträning av stridande förband gör att alla fyper avstödför-bandsutbildning så långt möjligt bör genomföras i alla militärområden. Församfliga truppslag har upprättats centrum för befälsutbildning samt utvecklingav stridsteknik, krigsorganisation och utbildningsmetoder. Utbildningi rätt miljö är enligt överbefälhavaren viktig med hänsyn till förbandensavsedda krigsanvändning. Genomen långtgående kaderorganisation stärks kopplingen mellan krigsförbanden ochverksamheten i fred. Regeringenanser att grundorganisationen skall spegla krigsorganisationen, därför skallgrundorganisationen i största möjliga utsträckning krigsor-ganiseras ochkaderbemannas. Strävan skall vara att söka den mest kostnadseffektivastrukturen inom de av regeringen angivna ekonomiska ramarna. Regeringen delarde av överbefälhavaren redovisade motiven i stort. Regeringen kan därför godtadet av överbefälhavaren redovisade strukturförslaget till dess huvuddelar. Krigsorganisationens16 brigader bör produceras med utgångspunkt i motsvarande antal infanteri- ochpansarregementen. Därutöver lokaliseras till dessa regementen huvuddelen av detnuvarande utbildningsförbanden. Därutöver kan enstaka utbildningsförbandbehöva behållas. Vadavser brigadproduktionen anser regeringen att det av överbefälhavarenredovisade förslaget att avveckla garnison kan motiveras frånoperativ och försvarsekonomisk utgångspunkt. Med hänsyn till de, främst,regionalpolitiska konsekvenserna vid en avveckling av garnisonframstår dock förslaget som mindre lämpligt. beslutad (prop.1989/90:9, FöU 3, rskr. 87) samlokalisering av regemente (I 21/Fo 23) och Norrlandsträngregemente (T 3) i skall genomföras. Överbefälhavaren har lämnatalternativ till avveckling av garnison. Regeringen anser i likhetmed överbefälhavaren att (114/Fo 21) i bör läggas neroch etablissementet avvecklas. Försvarsområdesfunktionen bör dock inte läggasned. Regionen bedöms ha bättre förutsättningar än att långsiktigtomhänderta de arbetmar-knadsmässiga konsekvenserna av en nedläggning. Ekonomiskär förslagen likvärdiga eftersom förslaget avseende ger utrymme förrationaliseringar i . För att uppnå ytterligarerationalitet vid produktion av infanteribrigaderna bör vissa samlokaliseringarske. Således bör Värmlandsbrigaden som i huvudsak produceras vidVärmlands regemente (I 2/Fo 52) i fortsättningsvis produceras iKristinehamn. I 2/Fo 52 bör således omlokaliseras till och därsamlokaliseras med Bergslagens artilleriregemente (A 9). Etablissementet iKarlstad bör avvecklas. Vidare bör (112/Fo 17) i Eksjömed ansvar för Kalmarbrigaden samlokaliseras med ingenjörregemente (Ing2). 112/Fo 17 etablissementet bör därvid avvecklas. Produktionen av pansar-och mekaniserade brigader i kan tillgodoses inom ramen för tvåregementen. Vid överväganden om produktionens lokalisering har inverkandefaktor främst varit utbildningsbetingelserna i form av bl.a. tillgången tillövningsfält, utvecklingsmöjligheter samt ekonomiska faktorer. Vid den samladebedömningen har regeringen funnit att (P 6/Fo 14) iKristianstad bör läggas ner. Försvarsområdesfunktionen omlokaliseras tillHässleholm och samlokaliseras med Skånska dragonregementet (P 2). Vadavser övrig produktion förordar regeringen följande. 1991/92:102 Kapitel1 Förproduktion av artilleriförband har organisationsstrukturen setts över. Även härär, mot krigsorganisationens behov, vissa rationaliseringar möjliga. Regeringendelar överbefälhavarens uppfattning om lokaliseringen av artilleriförbanden.Detta innebär att Wendes artilleriregemente (A 3) i böromlokaliseras till och där samlokaliseras med P 2. För utbildning avartilleriförband för norrlandsförhållanden bör (A4) i och Bodens artilleriregemente (A 8/Fo 63) i bibehållas.Till A 4 kasernområde respektive (I 5/Fo 22) börvidare samlokaliseras myndigheter i inom huvudprogrammen operativledning och gemensamma myndigheter. Enligtregeringens övergripande inriktning att mer koncentrera brigadernas utbildningtill ett antal infanteri- och pansarregementen har även luftvärnsutbildningenslokalisering setts över. I syfte att nå ytterligare rationalitet i utbildningenav krigsförband i bör därför luftvärnsrege- Prop. 1991/92:102mente (Lv 6) i omlokaliseras till och där samlokaliserasKapitel 1 med (116/Fo 31). Lv 6 etablissement i Göteborgavvecklas. Luftvärnets tekniska skola (LvTS), som är lokaliserad tillGöteborg, bör omlokaliseras till . I enlighet med tidigare avriksdagen fattade beslut (prop. 1989/90:9, FöU 3, rskr. 87) omlokaliserasinfanteriets officershögskola (InfOHS) från till ochluftvärnets officershögskola (LvOHS) från till . Vissingenjörutbildning bör överföras till de för brigaderna ansvariga myndigheterna.Härmed förbättras möjligheterna till samövning och samträning inombrigadsystemet. Avfrämst miljöutbildningsskäl bör ingenjörförband avsedda för utbildasdär. Bodens ingenjörregemente (3) i bör därför behållas. Götaingenjörregemente (2) i bör behållas, då ingenjörtruppernastmppslagscentrum inrättats i samt att möjligheterna till samövning ochsamträning i brigadssystemet bibehålls. Sveaingenjörregemente (1) i bör läggas ned och etablissementet iAlmnäs avvecklas. Viss ingenjörutbildning omlokaliseras därvid tillSödermanlands regemente (P 10/Fo 43) i . ()omlokaliseras till () och slås samman med FN-avdelningenhos chefen för armén till ett FN-centrum. Vissunderhållsutbildning bör överföras till brigadregementena. Därmed förbättrasäven här möjligheterna till samövning och samträning i brigadsystemet. Vidarebör utbildningen av militärområdes- och fördelningsunderhållsför-band iHässleholm omlokaliseras till . Regeringendelar överbefälhavarens uppfattning att det är nödvändigt att reduceramarinens lednings- och förvaltningsorganisation så att grundorganisationenanpassas till den reducerade krigsorganisationen. Genomden minskade krigsorganisationen blir grundutbildningsbehovet förnorrlandskustens krigsorganisation sä litetatt överbefälhavaren anser att denna utbildning av rationalitetsskäl kanöverföras till andra marinkommandon. Regeringenanser dock att beslut i detta avseende inte behöver fattas redan år 1992.Skälet till detta är främst att marinkommandosutbildningskapacitet krävs för organiserandet av en amfibiebataljon avsedd förNorrlandsmiljö. Överbefälhavaren kommer senare att få i uppdrag att redovisahur utbildningen av förband till skall bedrivas. Minskningenav marinens krigsorganisation medför att behovet av yrkes- 72 officerare minskarmed ca 550 och behovet av civilanställda reduceras med Prop. 1991/92:102 ca 1000 helårsanställda. Överbefälhavarenhar i sin kompletterande programplan föreslagit att en avveckling av Bråvallaflygflottilj (F 13) i inleds . Spaningsflygdivisionenmed S 37 skulle, enligt förslaget, avvecklas och divisions- ochkompaniresurserna omfördelas till de övriga AJS 37-divisionerna /kompanierna.JA 37-divisionen med tillhörande kompani skulle överföras till Upplandsflygflottilj (F 16) i men detacheras övergångsvis vid Bråvalla.Flygverksamheten på Bråvalla skulle sedan avvecklas när koncession för utökadflygning vid flottiljerna föreligger. Inriktningen är enligt förslaget att detachement Bråvalla skall vara avvecklat . Regeringenanser att den övergripande utgångspunkten - när det gäller flygvapnet liksomövriga försvarsgrenar - skall vara att krigsorganisationen och verksamheten ikrig skall sfyra den samlade organisationen och dess stmktur i fred. På dennagrund bör fortsatta rationaliseringar och andra besparingar eftersträvas äveninom flygvapnet. Pålängre sikt bör flygdivisionerna i fred kunna koncentreras till något färre menstörre flottiljer. Regeringen vill här framhålla vikten av att en sådanomstrukturering av flygvapnet genomförs i ett samlat sammanhang där operativaoch andra konsekvenser vägs in avseende såväl fredsverksamheten somverksamheten under kriser och i krig. Regeringen konstaterar attöverbefälhavarens förslag när Bråvalla avses utgöra ettdetachement till F 16 får icke obefyd-liga effekter på verksamheten såväl i fredsom under kriser och i krig. Inget talar för att den föreslagna - mångåriga -övergångslösningen skulle innebära en effektivisering av verksamheten. Enligtregeringens mening uppvägs dessa negativa konsekvenser inte av de -förhållandevis små - besparingar förslaget medför. Förslaget bör därför integenomföras. Regeringen bedömer att deneventuella merkostnad som uppstår genom att F 13 behålls oförändrat tyms inomhuvudprogrammets ram för försvarsbeslutsperioden. Under avsnitt 2.3.3 ominriktningen av flygstridskrafterna har regeringen föreslagit en minskning avantalet flygdivisioner med AJ 37. Denna minskning gör det möjligt attåstadkomma besparingar redan i det korta perspektivet genom att minskaflygvapnets grundorganisation. Regeringen anser mot denna bakgrund att Västgötaflygflottilj (F 6) i bör avvecklas med början . De tvåAJ 37-divisionerna bör avvecklas. Vid flygflottilj (F 15) i Söderhamnbör organiseras två AJ 37-divisioner i ställetför som en division och en attackflyg-gmpp AJ 37. Flygverksamheten vid F 6bör successivt minska och upphöra . Avvecklingen av F 6bör sedan vara genomförd . Det kommer an påmyndigheterna att överväga behovet av att utnyttja bansystemet m.m. vid F 6som krigsbas. Överbefälhavarenhar tidigare, som alternativ, föreslagit att Skånska flyg- flottiljen() i skall läggas ned. Regeringen bedömer att det nyligenmodifierade J 35-systemet, med dess allsidiga vapenutrustning, kommer attutgöra en väsentlig komponent i luftförsvarsförmåga under större delenav 90-talet. All J 35-verksamhet är koncentrerad till . Viktigare är dockatt en nedläggning av inte kan ske med hänsyn till deuflandsåtaganden som föreligger vad avser J 35-systemet. Överbefälhavarenoch chefen för flygvapnet bör fortsätta förberedelserna för att kunnakoncentrera flygdivisionerna till färre men större flottiljer, bl.a. genom attansöka om koncession att flyga med minst tre JAS 39 divisioner m.m. vidsamfliga flygflottiljer. bör till regeringenredovisas ett samlat underlag för flygvapnets fortsatta omstrukturering. Enligt regeringens meningbör - som överbefälhavaren också har föreslagit - stridslednings- ochluftbevakningsenheten vid flygflottilj (F 7) i avvecklas den1 och kvarvarande uppgifter övertas av Skånska flygflottiljen (F10/Se S) i . bör dagens optiskaluftbevakningssystem avvecklas såtillvida att investeringar i och underhåll avsystemet upphör. bör även fyra radargmppcentraleravvecklas. Hämtöver anser regeringenatt flygvapnets verksamhet vid bör avvecklas senast den 30 juni 1995.Funktioner och anläggningar som inte erfordras för basens krigsuppgift böravyttras. Såsom harredovisats är det regeringens mening att de fyra luftförsvarssektorförbandenbör ersättas med tre flygkommandoförband vars geografiska ansvarsområden istort sammanfaller med militärområdenas. Flygkommandoförbanden bör inrättasden och efter hand överta de uppgifter som utförs av chefen förförsta flygeskadern. Lokaliseringen av flygkommandostaberna bör övervägasytterligare. 1991/92:102 Kapitel 1 Överbefälhavarenhar i sitt underlag föreslagit att antalet militärområden minskas till fyra,genom att nuvarande Södra och Västra militärområdena slås samman.Överbefälhavaren föreslår vidare att staben för det nya sammanslagnamilitärområdet i grundorganisationen grupperas i och inrättas den1 . Regeringens övervägandenoch förslag när det gäller indelning i militärområden framgår av avsnittet2.1. Regeringen föreslår att tre militärbefälhavare inrättas senast den 1 juli1993 med lokalisering, främst av operativa skäl, i Kristiansstad, ochBoden. Det ankonuner på regeringen att besluta om benämningen av de tremilitärbefälhavarna. I avsnitt 2.3.4 harberörts frågan om underhållsorganisationen på den högre regionala nivån samtsträvan att åstadkomma ökad överensstämmelse mellan krigs- ochgmndorganisationerna härvidlag. har i sambandmed sitt beslut (prop. 1989/90:139, FöU 10, rskr. 312) att organisera ÖvreNorrlands militärområdes underhållsregemente beslutat att regeringen, innanden beslutar om ytterligare förändringar för underhållsfunktionens utveckling,för skall redovisa erfarenheterna från omorganisationen iövre . Med anledning av att underlag för en sädan redovisning averfarenheter ännu inte föreligger, är regeringen inte nu beredd föreslå någraförändringar i grundorganisationen i detta avseende.