prop · GF03102 · 1991-12-31 00:00:00 — Följande förhållanden måstesålunda vägas in: Kapitel 1 1. dengenomgripande förändringen av den politiska och militära maktbalan sen i , 2. det poHtiska och militära sönderfallet inom detforna , 3.de av bl.a. dennaomvärldsutveckling föranledda förändringarna av försvarsmaktens uppgifter,redovisade i avsnitt 1.8.3 ovan. Regeringenfinner, att vissa av de av överbefälhavaren bedömda operativa bristerna minskari befydelse då ovanstående förhållanden vägs in. Bristerna har dock oförändradbefydelse i samband med försvarets fortsatta utveckling. Deförslag till stridskrafternas fortsatta utveckling som presenteras i detföljande grundar sig på den bedömning av läget inom försvarsmakten somredovisas ovan. 2.3 Stridskrafternas fortsatta utveckling 2.3.1 Arméstridskrafterna Regeringenföreslär att följande inriktning skall gälla beträffande arméstridskrafternasfortsatta utveckling. Detviktigaste för arméstridskrafterna är att säkerställa den kvalitativa utvecklingen,vilken av olika skäl har måst eftersättas. Genom följandeförslag till krigsorganisation kan uttymme skapas för att åstadkomma enmateriell förnyelse och höjd kvalitet i utbildningen. Regeringen anser attdetta är möjligt genom ett visst resurstillskott men framförallt genom enfortsatt hård omstrukturering inom grundorganisationen. De grundorganisatoriskakonsekvenserna och förslagen, med hänsyn till krigsorganisationsutvecklingen,redovisas i avsnitt 2.5.1 Krigsorganisationenbör enligt regeringens mening omfatta bl.a. 16 brigader. Dessa skall ges en påsikt tillräcklig kvalitet. Den eftersträvade kvaliteten skall avse bådepersonal och materiel. Det är således av vikt att planering genomförs så att enbra gmndutbildning samt tillräcklig och regelbunden repetitionsutbildning kangenomföras. Regeringenföreslår i avsnitt 2.1 att antalet fördelningsstaber bör vara sex underperioden. Dessa staber bör kaderbemannas i fred och ges ansvar förförbandsproduktionen inom respektive område. Fördelningsstabernasledningsförmåga bör förbättras bl.a. genom att ny sambandsmateriel tillförs.För fördelningsförbanden bör i övrigt gälla bl.a. följande. Jägarförbandenbör bibehållas på i stort nuvarande nivå och ges förbättrad förmåga främstavseende mörkerstrid. Pansarvärnsförmågan bör förbättras bl.a. genom utökadmörkerkapacitet. Artilleriförbandenbör ges ökad förmåga genom att fördelningshaubitsba taljoner 77 B organiseras. Kvalificerad ammunition, bl.a. hårdmålsammuni- tion, bör anskaffas. Artillerilokaliseringsradar bör utvecklas och om möjligt anskaffas med början under första perioden. Antalet artilleribataljoner bör 57 kunna minskas något genomatt antalet pjäser i några bataljoner utökas. Luftvärnsförbandensförmåga att verka i mörker förbättras i och med införande av robotsystem 90.Nytt luftvärnssystem med medellång räckvidd bör anskaffas. Ingenjörförbandenbör ges en utveckling så att vissa nya fyper av fördelnings- ochnorrlandsförband organiseras. Fördelningsunderhållsbataljoner bör organiserasför att förbättra underhållsfunktionerna. Defristående stridsvagnsbataljonerna för inordnas i denmekaniserade brigaden och tillförsel av nya stridsvagnar bör påbörjas. ,som uppgår till tio, bör reduceras till sex. Dessa bör ges enutveckling mot högre kvalitet såväl personellt som materiellt. Organisatorisktsker tillförsel av en skyttebataljon per brigad från de brigader som avvecklasgenom detta och tidigare beslut. Vissa av brigaderna bör ges ytterligareförmåga genom att en av bataljonerna utrustas med . börmälet vara att samtliga brigader tillförs till en bataljon. Enbefydande materiell förnyelse bör kunna åstadkommas genom bl.a. nya vapensystemoch modernisering av befintlig materiel. Denuvarande fem norrlandsbrigaderna bör reduceras till fyra och ges enkvalitetsutveckling motsvarande den för infanteribrigaderna. Stridsfordon 90införs med prioritet vid norriandsbrigaderna. Dessutom tillförs ytterligare ettluftvärnskompani robot 70 till varje brigad. Pansarbrigadernasantal bör vara två . Tillförsel av nya stridsvagnar till en brigadpåbörjas. Två av de nuvarande pansarbrigaderna bör tillföras renoveradestridsvagnar och omorganiseras till mekaniserade brigader. Stridsfordon 90tillförs pansarbrigaderna, som dessutom förstärks i sin artillerifunktiongenom att haubitsbataljon 77 tillförs. Demekaniserade brigaderna bör utvecklas genom att haubitsbataljon 77,pansarvärnsbataljon och luftvärnskompani robot 70 tillförs. Utöver den nuvarandemekaniserade brigaden i , som tillförs renoverade stridsvagnar,organiseras mekaniserade brigader i , på Gofland och i . IÖvre sker detta bl.a. genom att fristående stridsvagnsbataljoner ochtill mekaniserade bataljoner omorganiserade norr-landsskyttebataljoner inordnas. Samtligabrigaders förmåga att genomföra mörkerstrid bör förbättras. Även brigadernaspansarvärnsförmåga bör vidareutvecklas. Det personliga skyddet förbättras genomanskaffning av kroppsskydd. Territorialförsvaretbör organiseras i huvudsak av den volym värnpliktiga som fältförbanden förmåratt avkasta. Detta innebär totalt ca 165 000 man. För dessa förband måstesäkerställas en krigsduglighet som motsvarar uppgifterna. Prioriteradeterritorialförsvarsförband t.ex. försvarsområdesskyt-tebataljoner, stadsskyttebataljoneroch gränsbataljoner bör ges en materielutveckling motsvarande den förskyttebataljon i infanteri- och norrlandsbrigaden. Detta gäller i synnerhet ifråga om pansarvämsmateriel. Hemvärnetbör ges en utveckling mot en organisationsstyrka om ca 125 000 man. Det ärenligt regeringens mening angeläget att ålderssammansättning ochbefälskapacitet förbättras inom hemvärnet. 1991/92:102 Kapitel 1 Regeringenföreslår att följande inriktning skall gälla beträffande marinstridskrafternasfortsatta utveckling. En kraftig reducering imarinens ledningsorganisation är nödvändig för att balans mellan stridande ochunderstödjande förband skall uppnås. Den regionala bredden bör, i enlighet medvad som föreslås i avsnitt 2.1, bibehållas genom att de fyra marinkommandonakvarstår men reduceras vad gäller personalinnehåll. Den rörliga marinaledningsorganisationen (RML) säkerställer enligt regeringen ledningsförmågan ien kraftsamlingsriktning. Regeringen konstaterar att överbefälhavarenav främst ekonomiska skäl bedömmer att ubåtsjaktflygplanet tidigt kan utgå.Regeringen gör ingen annan bedömning, men anser att, innan en avveckling sker,möjligheterna bör ytterligare prövas att genom samutnyttjande mellan marinenoch kunna behålla denna funktion och därigenom kunna utnyttjaredan gjorda investeringar för ubåtsskyddsfunktionen. Regeringenavser att ge överbefälhavaren och i uppdrag att utreda dennafråga. Huvuddelenav ytstridsförbanden har en hög insats- och incidentberedskap under stordel av året. Den operativa tillgängligheten och förmågan är hög. Regeringenanser att beredskap och rustningsgrad bör anpassas för att möta uppkomna kriseri värt närområde och hävda svenska intressen. Ubåtsskyddsförmågan skall härvidprioriteras. Försvarsmaktens totalakapacitet för sjömålsbekämpning är god. Förmågan kommer varafortsatt hög genom befintliga ytattack-och ubåtssystem, nyanskaffadekustkorvetter, ubåtar och kustrobotssystem samt att AJS 37-systemet får ökademöjligheter till insats mot sjömäl. Regeringen kan därför godtaöverbefälhavarens inriktning vilken innebär att inom marinstridskrafterna detre planerade ytstridsflottiljerna organiseras i en något långsammare takt änvad som har avsetts. Det innebär att serien om fyra styckenkustkorvetter fyp färdigställs, sex robotbåtar fyp Norrköpingmoderniseras, åtta patrullbåtar fyp moderniseras, fyra patrullbåtarutgär tidigt och övriga robot- och patrullbålar vidmakthålls. Dennainriktning, tillsammans med övrig tillgång till fartygs- och helikopterenheter,kommer att medge uppträdande i två insatssfyrkor för främst ubåtsjakt. Regeringenanser att utvecklingen av nya allsidigt användbara ytstridsfar-fyg skallfortsätta. Med hänsyn tillubåtsförbandens befydelse såväl i invasionsförsvaret som iubåtsskyddsuppgifterna anser regeringen att inriktningen tills vidare bör varaatt vidmakthålla tolv ubåtar. Ubåt fyp förses med tillsatsmaskineri,. Ubåt fyp 2000 bör enligt regeringen utvecklas för att kunna ersätta utgående ubåtar. Minkrigsförbanden börorganiseras i tre minkrigsavdelningar. Förmågan till minröjning utökas genomatt äldre minsvepare fyp Arkö utgär och ersätts avytstridsfarfyg, som förutomminröjning också har ubätsjakt, minering och övervakning som uppgifter.Regeringen delar överbefälhavarens bedöming Prop.1991/92:102 Kapitel 1 attett minfarfyg kan utgå tidigt varvid mineringsfunktionen övertas Prop. 1991/92:102 av tillkommande farfyg. Organiserandetav amfibieförband bör enligt regeringens mening fullföljas. Treamfibiebataljoner bör utrustats med nyastridsbåtar och därigenom uppnå full taktisk och operativ rörlighet, Detekonomiska uttymmet ger inte möjlighet att bibehålla nuvarande 19spärrbataljoner. Enligt regeringen bör därför tolv bataljoner bibehållas ochhotanpassas. Övriga bataljoner bör utgå ur krigsorganisationen. Gjorda investeringarbör dock tillvaratas så länge de är kostnadseffektiva. Regeringenanser vidare att ett antal ledningsförband i form av kustartille-ribrigadstaberäven fortsättningsvis krävs för samordningen av områdesförsvaret främst iStockholms skärgård, , samt på . Överbefälhavarenföreslår att pågående studier och projektering av ett nytt sjöfrontssystem somersättning för utgående tunga fasta artilleriförband skall avbtytas. Motbakgrund av bl.a. gjorda utlandsåtaganden anser dock regeringen att fortsattutveckling bör ske. En fortsatt projektering av ett nytt sjöfrontssystem,omfattande möjliga ersättningsalternativ till nuvarande fasta artilleriförband,säkerställer en fortsatt vidareutveckling för de mest prioriteradebataljonsområdena. Härvid bör främst rörliga ersättningsalternativ prövas.Beslut om eventuell anskaffning av ett nytt sjöfrontssystem kan däremot anståtill nästa försvarsbeslut. Regeringen delar i övrigt överbefälhavarens syn påhur de prioriterade områdesförsvarsförbanden skall hotanpassas bl.a. medluftvärn. Denpåbörjade robot- och torpedutvecklingen bör fullföljas. Regeringenföreslår att följande inriktning skall gälla beträffande flygstridskrafternasfortsatta utveckling. Flygstridskrafternas luftförsvarsförmåga kommer underförsvarsbeslutsperioden att ha sin tyngdpunkt i de åtta jaktflygdivisionerna JA37. Dessa kompletteras av J 35-divisionerna. Det integrerade AJS 37-systemetfår vidare en allt större förmåga inom luftförsvaret. Mot slutet av periodenberäknas härutöver de första JAS 39-divi-sionerna kunna tillföraskrigsorganisationen. Genomde utökade resurserna för det militära försvaret som regeringen föreslår gesäven för flygstridskrafternas del uttynune för viktiga kvalitativaförbättringar, främst på materielsidan. Detta innebär att - även omflygstridskrafternas numerär kommer att minska - även kommer att haslagkraftiga och effektiva flygstridskrafter i fred, under kris och i krig. Flygstridskrafternasförmåga till hög initialeffekt bör bibehållas och uthålligheten så långt detär möjligt förbättras. Incidentberedskapen bör vidmakthållas på i stortnuvarande nivå. Förstridslednings- och luftbevakningsförbanden bör den tidigare beslu tade omsättningen av stridsledningscentralerna av typ stril 60 till StriC 90 fullföljas. Det nya kvalificeradekommunikationssystemet för stridsledning m.m. Prop. 1991/92:102 (RAS 90)bör anskaffas i en utformning anpassad till en framtida krigsmiljö. Kapitel1 Detta har befydelse för såväl stridslednings- och luftbevakningsförbanden somJA 37-förbanden och senare kommande JAS 39-förband. Ettmindre antal radargruppcentraler bör av besparingsskäl kunna avvecklas iförtid under den kommande försvarsbeslutsperioden. HöghöjdsradarsystemetPS 860 bör vidmakthållas och organiserandet av låghöjdsradarsystemet PS 870 börfullföljas. Överbefälhavarenslutredovisade sitt uppdrag i fråga om flygburen spaningsradar.Regeringen anser att flygburen spaningsradar skulle öka uthålligheten istridslednings- och luftbevakningssystemet och att det därför är angeläget attsystemet anskaffas. Regeringen vill här betona att systemet har stor befydelseför samtliga stridskrafter liksom för den civila delen av totalförsvaret t.ex.vad avser tidigt underlag för varning av civilbefolkningen. Inriktningen börvara att två gmpper om vardera två till tre radarsystem skall varaorganiserade . Regeringenkan godta att dagens optiska luftbevakningssystem successivt avvecklas.Investeringar i och underhåll av systemet bör därför kunna avbtytas den 1 juli1992. Enligt regeringens mening bör övervägas att skapa en förenklad form avoptisk luftbevakning. Jaktflygförbandenär av gmndläggande betydelse för luftförsvaret av det militära försvaretsmobilisering och operationsfrihet samt för totalförsvaret i övrigt. Den högamateriella standarden hos JA 37-divisionerna bör stegvis utvecklas vidare. Sålångt det är möjligt bör anskaffningen av motmedel för JA 37 fullföljas och enviss övrig modifiering genomföras. Vidare bör den för JAS 39 avsedda aktivaradarjaktroboten om möjligt integreras i JA 37-systemet. J35-system6t bör behållas tills vidare och omfattaminst två krigsflygdivisioner. Regeringenkonuner i avsnitt 2.4 att behandla . Inriktningen bör vara att islutet av försvarsbeslutsperioden kunna organisera två krigsflygdivisioner JAS39. Vidare bör en aktiv radarjaktrobot beställas. Regeringen har under hösten1991 beslutat om anskaffning av bombkapsel till JAS 39. Utvecklingoch anskaffning av motmedel till JAS 39 bör fortsätta. Studier och utvecklingav spaningskapsel till JAS 39 bör fortsätta. Inomattackflygförbanden AJ 37 bör den minskning av antalet divisioner som harplanerats att äga rum i samband med införandet av JAS 39 i krigsorganisationengenomföras . Antalet krigsflygdivisioner bör därefter vara minst fyra. AJ37-förbanden har i övrigt en god utbildningsnivå och materielen en godkvalitet. Den pågående modifieringen till AJS 37 bör fullföljas för att möjliggöraett mer flexibelt utnyttjande av systemet. Attackkapaciteten ökas väsentligtgenom tillförandet av robot 15 F mot sjömål och bombkapseln mot markmål. Vidareförbättras jakt- och spaningskapaciteten. SK60 bör bibehållas operativt som lätt attackflygplan och skolflygplan. Under fömtsättning av att en tvåsitsig version av flygplan JAS 39 anskaffas utgår behovet av ett nytt avancerat skolflygplan. Kvaliteten hosspaningsflygdivisionema S 37 bör vidmakthållas. Modifieringen till AJS 37innebär för S 37 bl.a. att resultat av spaningsföretag snabbare och säkrarekan föras över för utvärdering. Vidare förbättras attackkapaciteten genominförandet av robot 15 F och robot 04 för sjömålsbekämpning ochjaktkapaciteten genom att fler jaktrobotar kan bäras. Kvalitetenhos transport- och helikopterflygförbanden bör vidmakthållas. På vissa punkter,bl.a. utbildning i krigsuppgiften, bör förmågan förbättras. tillsignalspaningsflygförbanden (Tp 85) bör anskaffas. Antalet basbataljoner böranpassas till antalet flygdivisioner. Nuvarande 30 basbataljoner bör reducerasför att vara 1997. Det är enligt regeringens mening viktigt attkonstaterade brister inom basbataljonerna inte negativt påverkarflygstridskrafternas samlade möjligheter att fullgöra sina uppgifter. Eninriktning bör vidare vara att utbyggnad av flygbassystemet Bas 90 medytterligare några baser inleds . Behovet bör varai stort sett täckt till utgången av den därpå kommande perioden. När det gäller lednings-och sambandsförbanden är det regeringens mening - se avsnitt 2.1 - att denuvarande fyra luftförsvarssektorsförbanden bör ersättas med treflygkommandoförband med geografiska ansvarsområden som i stort sammanfaller medmilitärområdena. Flygkommandoförbanden bör inrättas och efterhand överta de uppgifter som utförs av chefen för första flygeskadern. Försvarets telenät (FTN)fyller i stort de krav som användarsystemen ställer . I den nya strukturför försvarsmakten som regeringen har föreslagit - se avsnitt 2.1 - är detviktigt att sambandsfrågorna och där främst FTN beaktas. 1991/92:102 Kapitel1 2.3.4 Den operativaledningen m.m. Regeringenföreslär att följande inriktning skall gälla beträffande den operativaledningens m.m. fortsatta utveckling. Inom den operativaledningen erfordras strukturella åtgärder för att erhålla balans mellanledningsorganisation och ledningssystem samt mellan ledningsorganisation ochövriga stridskrafter. Överväganden med anledningav ledningsutredningen har redovisats i avsnitt 2.1. Regeringens uppfattning äratt den centrala ledningens krigsorganisation kan minskas. På den högreregionala nivån bör organisationen bestå av tre militärområdesstaber samt enrörlig militärområdesförstärkningsstab. Beredskapssystemet börmedge kontinueriig ledning i olika konfliktlägen. Av bl.a. denna anledning börutbyggnaden av informationssystem kompletteras och anskaffadeunderrättelsesystem vidmakthållas. På alla konfliktnivåer börkontinueriig övervakning av territoriet kunna upprätthållas och insatser kunnagenomföras för att hävda den territoriella integriteten. En inriktning bör, när detgäller underhållsorganisationen, vara att skapa ökad överensstämmelse mellanledningsansvar i krig och fred och därigenom säkerställa ett tidigt understöd.Inom varje militärområde bör inriktningen enligt regeringens meningvara att ett underhållsregemente organiseras på Prop. 1991/92:102 likartatsätt som i nuvarande övre militärområde. Inom under- Kapitel 1hållsregementena bör underhållsförbanden sammanföras i allsidigt sammansattaunderhållsgrupper. 2.4 Redovisning av JAS 39-projektet Ienlighet med beslut (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr. 374)ijuni 1982 om riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS-systemet skallregeringen orientera om läget inom JAS 39-projektet. Grundenför JAS 39-projektets värdering är riksdagsbeslutet (prop. 1982/83:119, FöU 9,rskr. 271) om riktlinjer för fram till år 2000.1 propositionen(prop. 1990/91:102 bil. 1, FöU 8, rskr. 285) om totalförsvarets fortsattautveckling redovisades senast läget inom JAS 39-projektet. Överbefälhavaren,chefen för flygvapnet och har lämnatden årliga redovisningen till regeringen. har dessutom och den 1 oktober 1991avrapporterat det tekniska projektläget. har därefter den 15november 1991 redovisat sin värdering av (IG JAS) offertavseende dels serieproduktion av 110 st flygplan JAS 39, delserie 2, delsutveckling av den tvåsitsiga versionen JAS 39B och dels tillhörandestödsystem. Regeringenredovisar sin syn på rapporterna i det följande under avsnitten 2.4.2., 2.4.3.och 2.4.4 2.4.2 Tekniskvärdering av JAS 39-proiektet Genomfördflygutprovning stärker tidigare bedömning att de tekniska kraven avseendeprestanda och funktioner i allt väsenfligt kommer att kunna innehållas fördelserie 1, efter införande av åtgärder i inplanerad modifieringsomgång. Flygutprovningenvisar att JAS 39 i flera avseenden når bättre prestanda än vad som harspecificerats. Så är t.ex. luftmotståndet lägre vilket bidrar till bättresvängförmåga, minskad bränsleförbmkning m.m. Dessutom har motorn RM 12genomgått ett avslutande driftprov med goda resultat. Resultatenfrån flygutprovningen ger en ökad säkerhet och stärker tidigare bedömning attflygplankonfigurationen är riktig. Behov av konstmk-tionsändringar förutsesdock i vissa delsystem. eftersträvar att kunna leverera flygplan enligt specificerade prestandaoch status . tidigare bedömningatt sådan leverans blir möjlig tidigast , kvarstår dock. Flygplanmed erforderlig status för inledande flygomskolning i flygvapnet bedömsemellertid vara tillgängliga . Densituation som hade uppstått för fram till hösten 1990nödvändiggjorde vissa förändringar av projektarbetet. ivissa organisatoriska förändringar inom såväl som Prop.1991/92:102 inom materielverket och i gemensam översyn av återstående fyparbete. Huvuddelenav konstruktionsarbetet är genomfört men ännu återstår omfattande utprovnings-och vertfieringsverksamhet. Antaletgenomförda provflygningar följer nu i stort den reviderade ut-provningsplanenfrån . Utprovning av vissa funktioner och prestanda har dock avpraktiska skäl blivit senarelagda. har vidtagit åtgärderför att höja tillgängligheten på provflygplanen samt för att ökaproveffektiviteten i övrigt. utnyttjas fyra provflygplan JAS 39.Det till provflyplan ombyggda serieflygplanet 39.101 planeras flyga i mitten avår 1992. Fram till planerar ha genomfört ca600 provflygningar, av totalt de ca 2 200, som har inplanerats för verifieringav fyparbetet. Finska flygvapnet har evaluerat JAS-projektetoch två finska flygförare har provflugit JAS 39. Närdet gäller JAS 39B (den tvåsitsiga versionen) har den tekniska säkerheten ökatunder . Detta som ett resultat av genomfört tids-kritisktarbete och återmatning från flygutprovning av JAS 39. Tekniken bedöms intekomma att vara gränssättande för en eventuell beställning av fy-putveckling avJAS 39B. Närdet gäller s.k. stödsystem (utrustningar m.m. som krävs för drift och underhållav JAS 39) har ett antal aktiviteter senarelagts på grund av förseningarna ifyparbetet. Detta till trots finns nu en ökad kunskap om underhållsförutsättningarna,vilket främst innebär större säkerhet i bedömningen av kostnader. Detförsta serieflygplanet i delserie 1 slutmonteras . Vidare pågårdelsammanbyggnad av ytterligare fem flygplan. Sammanbyggnaden av flygplan ärdock fortfarande inne i ett så tidigt skede att det ännu är för tidigt attförändra gjorda bedömningar av fortsatta leveranser. IndustrigruppenJAS har anmält osäkerheter beträffande vissa underleverantörer. Som en direktföljd av bl.a. minskande världsmarknad genomgår flera av underleverantörernaför närvarande strukturrationaliseringar inom företagen eller inom grupper avföretag. Ändrade organisationer och personalminskningar kopplat till krav påminskade kostnader och ökad lönsamhet är genomgående inslag. Leverantörsbytenkan bli aktuella av olika anledningar - t.ex. ägarbyten. Varje sådant fall kange störningar i det löpande arbetet. 2.4.3De ekonomiska förutsättningarna för projektet Ienlighet med beslut (prop. 1982/83:119, FöU 9, rskr. 271) är planeringsramen fram för projektet i prisläget . följer samma regler för priskompen sation som övrig materiel inom försvarsmakten. beslut (prop. 1983/84:112, FöU 20, rskr. 348) om det militära försvarets fortsatta utveckling m.m. innebar vissa förändringar för , främst i fråga om reglerna för att kompensera försvarskostnadernas utlands beroende. Försvarsbeslutet tillförde, utanför planeringsramen, JAS- projektet . i prisläget under budgetåren 64 1987/88-1991/92 för komplettering av motmedelssystemet. JAS-projektetsplaneringsram för budgetåren 1982/83-1999/00 var riksdagsbeslut 25,7miljarder kronor i prisläget . Riksdagsbeslutet innebar förJAS-projektet att planeringsramen skulle minskas med . till 24,9miljarder kronor. De i överbefälhavarens årliga rapport den 15 oktober 1991redovisade kostnaderna utgår dock från materielinnehållet i 1982 årsförsvarsbeslut. Överbefälhavaren har i tidigare redovisning, , anmältatt en kostnadsreducering som svarar mot riksdagsbeslut inte bör görasförrän en ökad säkerhet erhålls i projektet. Den förra regeringen godtog dennainriktning. har tidigare inte haft något att erinra däremot. Av överbefälhavarensårsredovisning framgår vidare att återstående planeringsram för JAS-projektetexkl. prisreserver enligt gällande beräkningsmetoder uppgår till ca 31,4miljarder kronor i prisläget , perioden /92-2000/2001. 1991/92:102 Kapitel1 2.4.4Läget i projektet inför försvarsbeslutet Detekonomiska och tidsmässiga läget inom projektet hos äransträngt. De verkliga upparbetade kostnaderna för fyparbetet överstiger deförkalkylerade kostnaderna som befydande förseningar föreligger.Industrins kostnader för att genomföra projektet kommer att överskridaförkalkylerad slutkostnad med miljardbelopp. Industrigruppen har dock förklaratsig stå fast vid sina åtaganden för fyparbete och delserie 1.