prop · GF0388 · 1991-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1991/92:88 om ändrade regler om utlänningars rätt att idkanäring i '"P- Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen föreslås att kravet på näringstillstånd avskaffas och ersätts medett registreringsförfarande. Alla utländska företag och utomlands bosattasvenska eller utländska medborgare som lämnar begärda uppgifter blirregistrerade och får driva näring i . Utländska företag får således frimöjlighet att välja etablering genom svenskt dotterföretag eller genom filial. 1en ny lag om utländska filialer m. m. tas upp bestämmelser som fräinst gällerhur verksamhet genom filial skall bedrivas i . Bestämmelserna innebäringa större förändringar i förhållande till gällande rätt. Lagenföreslås träda i kraft . 1 1991/92. 1991 /92: Lag omutländska filialer m. m. 1 §Denna lag gäller formerna för näringsverksamhet som bedrivs i av utländska företag och utomlands bosatta svenska eller utländs ka medborgare. Förverksamhet som omfattas av lagen gäller även andra föreskrifter om näringsverksamheti . 2 §Utländska företag skall bedriva sin näringsverksamhet i ge nom ett avdelningskontor med självständig förvaltning (filial). Förnäringsverksamhet som bedrivs i av utoinlands bosatta svenska ellerutländska medborgare skall det finnas en i bosatt föreståndare medansvar för den här bedrivna verksamheten. Regeringenfär för viss typ av verksamhet meddela föreskrifter om undantag från kravet påfilial eller föreståndare, om iakttagande av detta krav inte bedöms nödvändigtför att tillgodose syftet med denna lag. Omdet finns särskilda skäl, får regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer, medge undantag från kravet på filial eller föreståndare. 3 §Om rätt för vissa utländska företag att driva verksamhet i finns särskilda bestämmelser, nämligen 1. förbankföretag 1 kap. 4 § bankrörelselagen (1987:617), 2.för värdepappersföretag 2 kap.7 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 3.för finansbolag 5 a § lagen (1988:606)om finansbolag, 4.för utländska försäkringsföretag1 § lagen (1950:272) om rätt för utländska försäkringsföretag att drivaförsäkringsrörelse i . 4 §Utländska företag och utomlands bosatta utländska medborgare skall anses som svenska rättssubjekt vid bedömning av om de i ett rättsför hållande, som gäller av dem i bedriven näringsverksamhet, lyder under svensk lag och av om de i ett sådant rättsförhållande är skyldiga att svara inför svensk domstol eller underkasta sig svensk myndighets avgö rande. Vidtillämpning av växellagen (1932:130) och checklagen (1932:131) anses dockutländska företag och utländska medborgare som anges i första stycket somutländska rättssubjekt. 5§ Det utländska företagets verksamhet genom filial i skall drivas underfirma, som innehåller företagets namn med tillägg av ordet filial och somtydligt anger företagets nationalitet. Firmanskall tydligt skilja sig från andra bestående firmor som förut införtsi aktiebolagsregistret eller filialregistret. Firman för ett utländskt Prop.1991/92: bankföretags filial skall dessutom innehålla ordet bank. Förregistrering av filials firma gäller i Övrigt vad som föreskrivs i firmalagen (1974:156). 6§ Firman tecknas avverkställande direktören. För ett utländskt bankföretags filial skall firman istället tecknas av två eller ftera personer i förening. 7§ Om förbud mot användning avfirma och om hävande av firmaregistrering finns bestämmelser i firmalagen (1974:156). Ansernågon i annat fall än som avses i första stycket att han lider skada avregistrering som gjorts i filialregistret, får han hos domstol föra talan om registreringenshävande och om skadestånd. 8 §Filialen skall stå under ledning av en verkställande direktör. Dessut om kan vice verkställande direktör utses. Vadsom sägs i denna lag om verkställande direktör gäller också vice verkställandedirektör. 9 §Verkställande direktören skall vara bosatt i , om inte rege ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för särskilt fall tillåter annat. Den som är underårig, i konkurs eller underkastad närings förbud eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § kan inte vara verkställande direktör. 10 §Verkställande direktören är ansvarig för filialens verksamhet. Det utländska företaget skall utfärda fullmakt för honom att i alla frågor, som rör verksamheten i , handla på det utländska företagets vägnar samt mottaga stämning för det utländska företaget och själv eller genom annan tala och svara för detla. Omdet finns särskilda skäl. får regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer, medge undantag i fråga om fullmaktens innehåll för filial tillutländskt bankföretag. 11§ Filialen skall ha en egenbokföring, som är skild frän det utländska företagets bokföring i övrigt. 12§ Verkställande direktörensförvaltning och filialens räkenskaper skall granskas av auktoriserad ellergodkänd revisor. Till revisor kan även utses auktoriserat eller godkäntrevisionsbolag. Dessutom kan revisorssuppleant utses. Verkställande direktörenskall se till att revisor utses och att denne efterräkenskapsårets slut för granskning får redovisningshandlingarna i originaleller bestyrkt kopia. 13§ Verkställande direktörenskall till registreringsmyndigheten ge in en bestyrkt kopia av 1.filialens redovisningshandlingar och revisionsberättelse för det senasteräkenskapsåret, 2.motsvarande handlingar förföretaget i dess helhet, om de gjorts offentliga i företagets hemland. Handlingarnaskall ges in efter det att det utländska företagetsredovisningshandlingar och revisionsberättelse har lagts fram Prop.1991/92: för företagets delägare, dock senast från det attfilialens räkenskapsår har utgått. 14 § För filialens bokföring och revision gäller, utövervad soin föreskrivits i 11 13 §§, i tillämpliga delar detsamma som för ettsvenskt företag av motsvarande slag. 15 § Den som utsetts till verkställande direktör enligt 8§ skall göra anmälan om filialen till patent- och registreringsverket (registreringsmyn digheten), som för ett filialregister för registreringar enligt denna lag. Verkställande direktören skall också tillregistreringsmyndigheten anmäla ändringar i de uppgifter som anmältsför registrering. Näringsverksamheten får påbörjas när anmälan enligt förstastycket har skett. 16 § Om den som gjort anmälan för registrering inte harföljt vad som föreskrivits om anmälan eller om det finns något annat hinder mot regist rering på grund av denna lag eller någon annan författning, skall den som gjort anmälan föreläggas att avge yttrande eller vidta rättelse. Följs inte föreläggandet, skall anmälan avskrivas.Underrättelse om att detta kan ske skall tas in i föreläggandet. Föreligger även efter det att yttrande har avgetts hindermot registrering och har den som gjort anmälan haft tillfälle att yttra sigöver hindret, skall registrering vägras, om det inte finns anledning attutfärda ett nytt föreläggande. 17 § Om anmälningsskyldigheten fullgjorts och något hinderinte finns på grund av denna lag eller någon annan författning, skall den anmälda filialen registreras i filialregistret. 18 § Filialen skall på anmälan avföras ur registret(avregistreras), om 1. det utländska företaget träder i likvidation ellerförsätts i konkurs eller om av annat skäl företagets eller filialens verksamhet skall upphöra enligt lagen i företagets hemland, 2.av annat skäldet utländska företagets eller filialens verksamhet skall upphöra enligt beslutav företaget, 3.filialen saknarbehörig verkställande direktör och denna brist inte avhjälps utan dröjsmål,eller 4.vid försök tillutmätning av företagets tillgångar i för fordran, som grundar sig påfilialens verksamhet, borgenären inte fått full betalning och fordringen inteheller därefter har betalats. 19 § Om sådant förhållande som avses i 18§ 1 eller 2inträder, skall verkställande direktören anmäla detta till registreringsmyndighe ten. Anmälan kan också göras av annan behörig ställföreträdare för det utiändska företaget. 1 fall som avses i 18 § 3 kan anmälan göras av den varsrätt är beroende av att det finns någon med behörighet att företräda filialenoch, i fall som avses i 18 § 4, av borgenären. 20 § kan även utan anmälan avregistrera fili- Prop.1991/92: alen, om det klarläggs att företaget eller filialen har upphört med sin verksamheteller att sådant fall som avses i 18§ 3 föreligger, eller om handlingar enligt13 § inte sänts in till registreringsmyndigheten för något av de två senasteräkenskapsåren. 21 §Sker avregistrering, får det utländska företaget inte driva verksam het i genom filialen. Föravveckling av filialens verksamhet får anstånd medges med avregist-reringen.Under avvecklingstiden skall firman tecknas med tillägg av orden "underavveckling". Kungörandeav uppgifter i registret 22§ Registreringsmyndighetenskall utan dröjsmål i Post- och kungöra vad som förs in ifilialregistret. En kungörelse som avser ändring i ett förhållande som tidigarehar förts in i registret skall endast ange ändringens art. 23§ Det som enligt denna lag harförts in i filialregistret och kungjorts i Post- och skallanses ha kommit till tredje mans kännedom, om det inte av omständigheternaframgår att han varken kände till eller hade bort känna till det som kungjorts. 24 §Föreståndare enligt 2 § andra stycket får inte vara underårig, i konkurs eller underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Näringsidkarenskall utfärda fullmakt för föreståndaren att i alla frågor, som rörverksamheten i , handla på näringsidkarens vägnar samt mottaga stämningför näringsidkaren och själv eller genom annan tala och svara för denne. 25§ Skriftlig anmälan om vem somär föreståndare och fullmakt för denne skall inges till i det ländär verksamheten huvudsakligen skall bedrivas. 26§ Näringsverksamheten i Sverigeskall ha en egen bokföring som är skild frän verksamheten i utlandet. 27§ Beslut som avses i 16 § andra eller tredje stycket, 18 eller 20 §, 21 § andrastycket eller 30 § får överklagas hos kammarrätten. Beslutenligt denna lag i andra fall får överklagas på det sätt och i den ordning somregeringen bestämmer. 28§ Föreskrifter om avgifter i registreringsärenden enligt denna lag meddelasav regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Straff och vite Prop. 1991/92: 29 § Till böter döms 1.den som för ett utländsktföretags räkning driver eller förestår näringsverksamhet i utan attverkställande direktör utsetts enligt i 8 § första stycket och 9 §, 2.den som, när föreståndare krävsenligt 2 § andra stycket, driver eller förestår näringsverksamhet i Sverigeutan att anmälan har skett eller fullmakt ingetts enligt 25 §. 30 § får vid vite förelägga verkställande direktören för filial att fullgöra skyldighet att 1. göraanmälan enligt 15 § eller 19 § första stycket, 2, sändain handlingar enligt 13 § inom där föreskriven tid. Frågorom utdömande av viten prövas av registreringsmyndigheten. 1.Denna lag träder i kraft den 1 juli1992, då lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag att idkanäring här i riket skall upphöra att gälla. 2.Förekominer i lag eller annanförfattning hänvisning till sådan be-stäinmelse i lagen (1968:555) om rätt förutlänning och utländskt företag att idka näring här i riket som ersatts genombestämmelse i den nya lagen, skall den nya bestämmelsen tillämpas. 3.Den nya lagen tilläinpas ävennär filialen har registrerats enligt äldre bestämmelser. Sådan äldreregistrering skall anses som registrering enligt den nya lagen. 4.Näringstillstånd för utomlandsbosatt utländsk medborgare som meddelats enligt äldre bestämmelser skall gällasom anmälan enligt 25 §. 5.Utomlands bosatt svenskmedborgare som i bedriver näringsverksamhet vid den nya lagensikraftträdande är inte skyldig att göra anmälan och inge fullmakt enligt 25 §före den . 2 Förslagtill Prop. 1991/92: Lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härigenomföreskrivs att 1 kap. 4 § bankrörelselagen (1987:617) skall ha följandelydelse. 1.efter tillstånd av regeringendriva bankrörelse från avdelningskontor med självständig förvaltning (filial)eller 2.efter anmälan tillfinansinspektionen driva verksamhet, som huvudsakligen avser representationoch förmedling av banktjänster, från kontor eller annat fast driftställe(representationskontor). Enbank får efter tillständ av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,finansinspektionen inrätta filial i utlandet. Tillståndtill filialetablering enligt första stycket 1 och andra stycket skall lämnas omden planerade rörelsen kan antas komma att uppfylla kraven på en sundbankverksamhet. Bestämmelser om en banks förvärv av aktier eller andelar iutländska bankföretag finns i 2 kap. 6 § första stycket. Förutländska bankers verksam- För utländska bankers verksam het genom filial i gäller be- het genom filial iSverige gäller be stämmelserna i denna lag i tillämp- stämmelserna i denna lag i tillämp liga delar. I övrigt gäller för sådana liga delar. 1 övrigtgäller för sådana företaglagen (1968:555) om rätt för företag lagen (1992:000) om ul- utlänriing och utländskt foretag atl ländska filialer m.m. Idka näring här i riket. Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till Prop. 1991/92: Lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse Härigenomföreskrivs att 2 kap. 7 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse skall haföljande lydelse. får efter tillstånd av finansinspektionen driva värdepappersrörelsefrån avdelningskontor med självständig förvaltning (filial). Tillståndtill filialetablering skall lämnas om företaget står under tillsyn av myndigheteller något annat behörigt organ i hemlandet och den planerade verksamhetenhär i landet kan antas komma att uppfylla kraven på en sundvärdepappersrörelse. Förverksamheten i filialen gäller För verksamheten i filialen gäller bestämmelsernai lagen (1968:555) bestämmelserna i lagen (1992:000) omrätt för utlänning och utländskt om utländska filialer m. m., om inte företagall idka näring här i riket, annat följer av denna lag. orn inte annat följer av denna lag. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1988:606) om finansbolag Härigenomföreskrivs att 2 a och 5 a §§ lagen (1988:606) om finansbolag skall ha följandelydelse. Prop.1991/92: Tillstånd krävs för ettutländskt företag som driver finansieringsverksamhet under de förutsättningarsom anges i 2 § första och andra styckena. Vad som sägs i 2 § första stycket 3och 4 skall gälla värdet av de tillgångar som omfattas av den bokföring somavses i 23 § lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag altIdka näring här i riket. Tillstånd krävs för ettutländskt företag som driver finansieringsverksamhet under de förutsättningarsom anges i 2 § första och andra styckena. Vad som sägs i 2 § första stycket 3och 4 skall gälla värdet av de tillgångar som omfattas av den bokföring somavses i 11 § lagen (1992:000) om utländska filialer m. m. 5a f Tillståndför ett utländskt företag får meddelas endast om 1.verksamheten drivs frånavdelningskontor med självständig förvaltning (filial), 2.företaget i sitt hemland driverfinansieringsverksamhet och där står under tillsyn av myndighet eller annatbehörigt organ, 3.företaget inte är olämpligt attdriva finansieringsverksamhet här i landet, och 4. verksamheten kan antas inte bli till skada för detallmänna. För utländska företaggäller bestämmelserna i denna lag i tillämpliga delar. Ett föreläggandeenligt denna lag får riktas såväl mot ett utländskt företag som mot den som häri landet är verksam för företagets räkning. 1 övrigt gäller lagen (1968:555)om räll för utlänning och utländskt företag all idka nä-näring här i riket. För utländska företaggäller bestämmelserna i denna lag i tillämpliga delar. Ett föreläggandeenligt denna lag får riktas såväl mot ett utländskt företag som mot den som häri landet är verksam för företagets räkning. I övrigt gäller lagen (1992:000) om utländska filialer Dennalag träder i kraft . 'Senaste Ivdelse 1991:1024, - Senaste lydelse 1991:1024, Lag om ändring i lagen (1950:272) om rätt för utländska försäkringsföretagatt driva försäkringsrörelse i Härigenom föreskrivsatt 4§ lagen (1950:272) om rätt för utländska fösäkringsföretag att drivaförsäkringsrörelse i ' skall ha följande lydelse. Generalagenten skall vara bosatt här i landet. Han får inte vara underårig eller i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Generalagentenskall vara bosatt här i riket. Han får inte vara underårig eller i konkurseller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . öm han är utländskmedborgare gäller beslämmelserna i lagen (1968:555) om rätt för utlänning ochutländskt företag alt idka näring här i riket. Generalagenturmå även innehavas av svenskt aktiebolag eller ömsesidigt försäkringsbolageller ock av svenskt handelsbolag, vars samtliga bolagsmän äga behörighetenligt vad i första stycket sägs. För fullgörande av de skyldigheter, somåligga generalagent, svare i förra fallet envar styrelseledamot och i detsenare envar bolagsman, som ej är enbart kommanditdelägare. Denna lag träder ikraft . ' Lagenomtryckt 1989:1082, 6 Förslag till Prop. 1991/92: Lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud Härigenomföreskrivs att 6§ lagen (1986:436) om näringsförbud skall ha följande lydelse. 6§'Den som är underkastad näringsförbud får inte 2.vara bolagsman i ett annathandelsbolag än kommanditbolag eller komplementär i ett kommanditbolag. 3.vara stiftare av ettaktiebolag, ett bankaktiebolag, en sparbank eller ett försäkringsbolag, 4.vara ledamot eller suppleant istyrelsen för ett aktiebolag, ett bankaktiebolag, en sparbank, ett försäkringsbolag,ett handelsbolag eller en ekonomisk förening eller en sådan ideell föreningeller stiftelse som driver näringsverksamhet, 5.vara verkställande direktöreller vice verkställande direktör i ett aktiebolag eller ett försäkringsbolag, 6.i annan egenskap varaställföreträdare för en sådan juridisk person som anges vid 4, 7.faktiskt utöva ledningen av ennäringsverksamhet eller av en sådan juridisk person som är bokföringspliktigäven om den inte driver näring. 8.äga så många aktier i ettaktiebolag, ett bankaktiebolag eller ett försäkringsaktiebolag att hans andelav röstetalet för samtliga aktier i bolaget överstiger . Beträffande verkställande direktör och vice verkställande direktör fören filial enligt lagen (1992:000) om utländska filialer m. rn. och föreståndarejör en verksamhet enligl samma lag finns bestämmelser om näringsförbud i denlagen. Näringsförbudutgör inget hinder mot att sådan verksamhet bedrivs som innebär utövning avrättighet som avses i 2 kap. I § regeringsformen eller 1 kap. I §,4 kap. 1 §, 6kap. 1 § eller 13 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen eller 1 kap. I §, 3 kap. 1,2 eller 8 § eller 10 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen. Dennalag träder i kraft . 1991/92: Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , , , , P. , Proposition om ändrade regler om utlänningars rätt attidka näring i Reglerom näringstillstånd finns i lagen (1968:555) om rätt för utlänning ochutländskt företag att idka näring här i riket och i förordningen (1968:556) omnäringstillstånd m.m. Lagen innebär att det krävs tillstånd för att en utländskmedborgare eller ett utländskt företag skall få bedriva näringsverksamhet iSverige. Lagen innehåller också vissa betsämmelser om formerna för dennanäringsverksamhet. Begränsningari etableringsfriheten har negativa elTekter från konkurrenssynpunkt och det ärav värde att kunna vidga konkurrensen genom åtgärder som innebär ökad utländskkonkurrens. Införett EES-samarbete (EES = Europeiskt Ekonomiskt Samarbetsområde) och ettmedlemskap i kan vi i inte ha etableringsbestäm-melser som står istrid med om förutsättningar för näringsverksamhet. EnligtRomfördraget är ingen särbehandling som grundar sig på nationalitet tillåten närdet gäller etablering och utförande av tjänster. Detta innebär dock inte någothinder mot att ett enskilt medlemsland har en nationell lagstiftning avifrågavarande slag under förutsättning att den inte medför särbehandling avandra medlemsländers medborgare. InomEG har det antagits ett allmänt program som tar upp och definierar vadsom menas med diskriminerande föreskrifter för utlänningar. exempel påsådana diskriminerande föreskrifter utgör regler som gör en utländsk etableringeller utövande av självständig verksamhet avhängig av ett tillstånd. Den internationellautvecklingen har inneburit en avreg lering av regelsystem av nu nämnt slag. Inom har det antagits riktlinjer om medlemsstaternas behandling av utlandsägda företag (nationell behandling). skall underrättas om lagstiftning som inne bär undantag från nationell behandling. har vidare rekommenderat bl. a. att se över denna lagstiftning eller begränsa dess tillämpning. Detomfattande samarbete som EFTA-länderna vill verka för tillsam- Prop.1991/92:1 mans med EG inom ramen för EES syftar till att främja samhällsutvecklingeni ett brett europeiskt perspektiv. År1989 fattade EFTA-ländernas och EG:s ministrar beslut om att inledaförhandlingar om ett . Avsikten är att ett skall träda ikraft . Målet är att uppnå fri rörlighet för varor, tjänster,kapital och personer. Samarbetet skall dessutom syfta till att utjämna socialaoch regionala olikheter i EES-området. Avtalet skall även utveckla och breddasamarbetet på angränsande politikområden, såsom miljö, forskning ochutveckling, utbildning, socialpolitik och konsumentskydd. Som grund församarbetet skall gälla tillämpliga delar av EG:s existerande regelverk. Dethar i ansetts vara ett viktigt allmänt intresseatt förhindra ett alltför starkt utländskt inflytande över näringslivoch naturtillgångar. Grundläggande regler med detta syfte finns i lagen (1982:618)om utländska förvärv av fast egendom m.m. och fanns även i den numera upphävdalagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. (företagsförvärvslagen). Deninternationella utvecklingen och särskilt ett svenskt deltagande i detvästeuropeiska samarbetet har nödvändiggjort en översyn av bestämmelser avdetta slag. Regeringen föreslog i prop. 1991/92:71 om upphävande av regler omutländska företagsförvärv m.m. att förvärvslagstiftningen för företag ochaktier samt för fastigheter som är avsedda för näringsverksamhet i huvudsakskulle avskalTas. Den s. k. företagsförvärvslagen har upphört att gälla vidutgången av . Bestämmelser med syfte att kontrollera utländsktinflytande kommer däremot att finnas i lagen (1983:1034) om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel, m.m. Inomnäringsdepartementet har upprättats en promemoria Ds 1991:36 där en översyngörs av lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näringhär i riket. I promemorian föreslås att kravet på näringstillstånd tas bort ochatt bestämmelserna lag om filial och föreståndare nägot omarbetadeförs in i en ny lag som ersätter lag. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansernaoch en sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 1. Motbakgrund av vad som redovisats lade jag vid regeringssammanträde den 19december 1991 fram förslag om ett avskaffande av reglerna om näringstillstånd. Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande över de lagförslagsom hade utarbetats i ärendet. Lagförslagen bör fogas till protokollet i dettaiirende som bilaga 2. Lagrådet har avgett yttrande över de remitterade lagförslagen.Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Lagrådet har beträffandeförslaget till lag om utländska filialer m,ni. bl.a, framhållit behovet av sanktioner om vissa av lagens bestämmelser inte iakttas. Jag återkommer till frågan under rubriken straff och vite i den 1 allmänna motiveringen(avsnitt 3). Beträffande lagrådets synpunkter i Prop. 1991/92:1 övrigt harjag följt dessa på alla punkter och redogör för dem i specialmotiveringen(avsnitt 6). Vissa redaktionella ändringar i lagtexten har vidtagits.