prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — En tredje fömtsättning för en miljöskatt är attunderlaget kan redovisas och kontrolleras på ett godtogbart sätt.Myndighetema skall således, liksom vid kvantitotiva regleringar, ha möjlighetatt kontrollera de skattskyldigas uppgifter om t.ex. kvantiteter av aktuellautsläpp. Miljöskatterkräver slutligen uppbördsregler som preciserar när och hur skatterna skallbetalas. Administrativa kostnader kan omöjliggöra många i övrigt adekvato miljöskatter och kan i andra fell leda till attmiljöskatten måste ges en utformning som framstår vara mindre effektiv omman bortser från administrationskostnaden. Inför avskaffandetav gränshindren har inom EG Prop. 1991/92:100 ett omfettandearbete bedrivits med att samordna och förenkla de Bil. 1.5 indirekfe skatteraa. Samordningen omfetferskattesystemets utformning såväl vad gäller skattebaser och nivåer somsystem för uppbörd, kontroll m m. Dessa regler för skatter inom EG måste utgörautgångspunkten också för det svenska regelsystemets utformning inom bl.a.miljöonu-å-det. har sedan lång tidtillbaka arbefet med att minska miljöferliga utsläpp. Successivt har allthårdare miljökrav ställts på nationell produktion och konsumtion. Detfe har resulterat i att, utsläpp i andra länder i vissa fell,är ett större problem för än de inhemska utsläppen. Miljöpolitikens störsto utmaning är de regionalaoch globala gränsöverskridande miljöproblemen. Dessa problem styrs tillstor del av tre "strömmar": vattenströmmar, luftströmmar ochhandelsströmmar. Det finns inga nationella gränser för vatten- och luftströmmaroch målet är att reducera det som finns kvar av gränser beträffande handel. Det bör i detto sammanhang särskilt noteras, attdet inom interaationella fora som , och pågår ettintensivt arbete med att utvecklatolkningen av den allmänna undantogsklausulen i frihandels-avtolet vad gällerskydd för yttre miljö och hälsa. Diskussionen syftar till att ge störrehandlingsutrymme för legitima miljöåtgärder som påverkar handelsflöden, som dold protektionism iform av miljökrav kan undvikas. Interaationella miljöregler för handelnskall eftersträvas. Integrationen av världsekonomin ochmiljöproblemens karaktär innebär att flera miljömål och medel imiljöpolitiken bäst utformas gemensamt med andra länder. Ökad interaationell samordningav åtgärder är nödvändig för att finna kostnadseffektiva lösningar avmiljöproblemen och medverka till attundvika konkurrenssnedvridningar inom interaationellt konkurrensutsattonäringar. En viktig uppgift i svensk miljöpolitik är därför att aktivt sökasamarbeto med andra länder om en generellt hög skyddsnivå för miljön vad gällersåväl ferliga ämnen i produkter som direkfe utsläpp från produktion. I dettosammanhang erinras om regeringsförklaringensuttolande att högsto tillämpade ambitionsnivå skall gälla påmiljöområdet. Principiellt om kostnadsektiyainternationella miljöavtal Även om alla länder använderkostnadseffektiva styrmedel nationellt för att nå miljömålen leder inte detfenödvändigtvis till en intemationellt kostnadseffektiv lösning. För att uppnådetto måste utsläppsreduktioner eto vara störst i de länder där kostnaderaa fördessa är låga. Teoretiskt bör maiginalkostnaderaa för att reducera utsläpp medglobalt verkande miljöeffekter (växthusgaser och ozonuttunnande substanser) varalika i alla länder och motsvara denmarginella miljöskadan. I praktiken torde Prop. 1991/92:100 dock detto våra svårt att uppnå. Kostnadema föratt reducera miljöskadliga utsläpp varierar i mycket hög grad mellan olikaländer. Detfe gäller även länder pä samma "utvecklingsnivå", t.ex.OECD-länderaa. har, enligt ,tillsammans med och , världens högsfe marginalkostnaderför att reducera koldioxidutsläpp. Orsaken till skillnaden i marginalkostnaderär, i dette fell, framför allt att energisystemen och flexibiliteteninom/mellan dessa varierar men också att åtgärder redan genomförts i olika utstäckning. Det är ofta så att de länder sominvesterat mest i att reducera miljöskadliga utsläpp från t. ex.eneigisektora, har de högste maiginalkostnaderaa för framtiden. Flera interaationella miljöavtel ingåttinnebär att alla deltegande länder förpliktigar sig att reducera sinautsläpp procentuellt lika mycket i förhållande till utsläppen ett visst basår.Dessa avtel är oftast inte kostnadseffektivadels på grund av att kostnader för utsläppsreduktioner varierar mellanolika länder, dels på grund av att miljövinstema är avhängiga av var utsläppsieduktioner sker d.v.s länder påverkas olikatill följd av bl.a. luftströmmar som naturen har olikakritiska belastningsgränser i skilda regioner. Målet med avtelen har varit att"komma igång" med åtgärder. När avtelen skall revideras och nyaförhandlas fram är det viktigt att de leder till kostnadseffektiva och flexiblalösningar. Om så inte sker kan det bli problem för länder, med en utveckladmiljöpolitik, att kunna ratificera konventioner och andra intemationellamiljöavtel på grund av de höga kostnaderaa. Forskning ochinteraationellt arbete inom bl.a. har visat på möjligheter att åstedkomma mer kostnadseffektiva miljöavtel.Studier har visat på en stor potential för kostnadsbesparingar, om ökat utrymmeför marknadstänkande ges i miljöpolitiken. Det är nödvändigt att ge förorenarenstörre flexibilitet i valet mellan olika åtgärder för att nå miljökraven. En särskild aktionsgmpp inomHelsingforskommissionen (HELCOM) upprättedes av stetsministraraa kringÖstersjön vid ett möte i . Aktionsgmppen skall i aprilredovisa ett samlat åtgärdsprogram för att rena . Grappen kommer attidentifiera de 100 värste utsläppskälloraaoch komina med förslag om kostnadseffektiva lösningar. bör vidbehandlingen av rapporten och i det fortsatte HELCOM-arbetet aktivt verka föratt kostnadseffektiva styrmedel används. EG och miljöpolitiska styrmedel Dennyligen genomförda skattereformen innebär att vissa av de punktskattersom inte är förenliga med EG-principeraa slopas. De återstående punktskatteraasom inte är förenliga med EG:s principer slopas i samband med ett medlemskap, med hänsyn till eventuella övergångsregler.Utöver anpassningen till EG är huvudmotivet för dette en strävan att förenklaskattesystemet. EG-kommissionenhar utformat konkrete förslag till miljöpolitiska Prop. 1991/92:100 styrmedel. En viktigslutsats man kan dra av dette arbete är att man måste skilja på miljöskatteravseende produkter respektive miljöskatter på utsläpp. Vidare innebärEG:s arbete att punktskatter fär inte hindra det fria vamflödet eller innebäraatt skattemässiga gränser mellan ländema bibehålls.De punktskatter som fömtsätts kunna behållas är endast sådana som ärutformade så att de inte kräver gränskontroll eller på annat sätt störvaruhandeln enligt . Utsläpp av föroreningar, liksom i vissutsträckning konsumtionsvaror, bör däremot kunna beskattas på nationell basisunder föratsättning att det kan ske utan gränskontroller. Iöverensstämmelse, med den ordning som lagts fäst inom EG för de indirekteskatteraa, bör för svensk del inriktningen på miljöområdet därför vara att inteinföra sådana punktskatter på produkter som innebär att skatt debiteras vidimport eller avlyfts vid export eller på annat sätt ger upphov tillgränskontroller. Inriktningen bör istället vara en produktbeskattningharmoniserad med EG-regleraa eller också att införa utsläppsrelaterade skattereller avgifter, fömtsatt att dessa ger avsedd effektpå miljön och är praktiskt genomförbara. Vid utformningen av utsläppsrelateradepunktskatter bör särskild hänsyn tas till interaationellt konkurrensutsattesektorer. skall spela en pådrivande roll i det europeiskamiljövårdsarbetet. 3 Viktigare ekonomiska styrmedel i En mer målmedveten miljöaktivitetpå skatteområdet började på allvar under1980-tolet. Energiskatterna på olika eneigislag höjdes med hänsyn tegentill bl.a. miljöskadligheten. infördesvissa avgifter på gödselmedel och bekämpningsmedel. Syftet med dessa avgiftervar delvis miljötietingade. 1986differentierades bensinskatten så att oblyad bensin fick en lägre skatt än blyad. Därigenom skapades motiv till attdels gå över till oblyad bensin för bilar som kan drivas med bådakvaliteteraa, dels till att tidigare byte till bil som drivs med blyfri bensin. För att uppmuntratill en förtida övergång till katelytisk avgasrening reducerades bilaccisen förnya bilar av 1987 och modeller om dessavar försedda med katelytisk avgasrening. års modellerär katelytisk avgasrening obligatorisk. är ett exempel på hur ett förbudkan kompletteras med ett ekonomiskt styrmedel i form av en subvention för atttidigarelägga och därmed förstärka effekten. Sedan 1989finns en miljöskatt på inrikes flygtrafik som utgår med . per kgkväveoxider och kolväten. Skatten har bidragit till att Linjeflyg byttbrännkammare i F 28-motorema, vilket minskat kolväteutsläppen med . Utsläppen av koloxid har minskat med närmare75 %. I sambandmed skattereformen infördes mervärdeskatt på eneigi. Punktskatteraa sänktes med50 % och ersattes delvis av koldioxidskatt Samtidigtbeslutades omen differentiering av energiskat- Prop. 1991/92:1(X) ten påoljeprodukter i syfte att framför allt stimulera användningen av ur Bil. 1.5miljösynpunkt bättre dieselkvaliteter. Dessa miljöskatter infördes i huvudsakden . Koldioxidskatten tas ut på olja, kol, naturgas, gasol ochbensin och motsvarar per kg utsläppt koldioxid.En motsvarande skatt på koldioxid har integrerats i miljöskatten påflyg. Svavebkatten tasut med . per kg svavel i kol och torv och med per m' olja för varjetiondels viktprocent svavel i oljan. Den höjda energibeskattningen ökar intresset förolika typer av energi-sparande. Koldioxidskatten ger motiv för att gåöver till eneigislag med låga utsläpp av koldioxid. Svavelskatten leder tillövergång från högsvavliga till merlågsvavliga kvaliteter av olja och andra energislag liksom tillreningsåtgärder. Det kan nämnas att sedan förslaget om svavelskatt presenteratshar utbudet av lågsvavliga oljor ökat så att det nu också finns tjockolja ikvaliteter med mycket låga svavelhalter. harockså beslutet om en miljöavgift på utsläpp av kväveoxider från störreförbränningsanläggningar som infördes . Samtliga dessamiljöskatter/avgifter har ett styrande syfte. Den avgift påutsläpp av kväveoxider från eneigianläggningar som gäller från och med den 1januari 1992 blir den förste avgift i som baseras på mätning av defektiska utsläppen. Eftersom instellation av mätutmstning inte kan krävas förmindre eneigianläggningar är avgiften begränsad till de totalt ca 200anläggningar som har en tillförd effekt på och enenergiproduktion som överstiger 50 gigawattimmer . Avgiften uppgår till40 kr. per kg utsläpp räknat som kvävedioxid. För att inte snedvridakonkurrensen återförs intäktema från avgiften till kollektivet avbetelningsskyldiga. Därmed missgynnas inte stora anläggningar, vilka urmiljösynpunkt oftast är att föredra då de är energieffektivare och klarar högrereningskrav. Återföringen sker på basis av producerad eneigimängd. Detto systemger incitement dels till en effektivisering av energiproduktionen, dels till enminimering av kväveoxidutsläppen. Från och med1993 års modeller kommer nya personbilar, lastbilar och bussar att indelas itre miljöklasser. De personbilar som uppfyller särskilda miljökrav erhåller enrabatt på försäljningsskatten medan personbilar som enbart uppfyller baskravenfär höjd försäljningsskatt. Avsikten är attpå dette sätt stödja introduktionen av teknik som ger lägre avgasutsläpp. Förtunga lastbilar och bussar införs försäljningsskatt, utom för de fordonsom uppfyller kraven för den bäste miljöklassen. För närvarandetas bensinskatt ut med per liter för sådan etanol som är avsedd förmotordrift. I syfte att möjliggöra försöksverksamhet i tillräckligt storutstäckning framför allt etanoldrivna bussar i storstedstrafik har skatten slopats på oblandad etanol som användsför drift av motorfordon. Energiskatttas inte ut för elproduktionsanläggningar med mindre än 100 kW instolleradeffekt såvida inte producenten yrkesmässigt distribuerar elkraften. producerar mindre eleneigi än vattenkraftverk med sammageneratoreffekt. För att inte missgynna Prop. 1991/92:100vindkraftproduktionen höjdes skattepliktsgränsen till 500 kW för Bil. 1.5 vindkraftverk från . 4 Riktlinjer för ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken Enlångsiktigt hållbar utveckling är ett viktigt mål för regeringens politik. Miljöhänsynmåste prägla samhällets utveckling. är det nödvändigt att avväga miljöpolitikens faktiska inriktning ochåtgärderaas utformning mot andra politiska mål. Regeringen eftersträvaren politik som gör det möjligt att nå miljömålen på ett samhällsekonomiskteffektivt sätt. De miljöskatteroch avgifter som införts i har haft som syfte att bidra tilllångsiktiga förändringar för att förbättra miljön. Flera av styrmedlen har inriktots på de globala ochgränsöverskridande förorening-araa, där ingått interaationellaavtal. Regeringen anser att ytterligare steg i förändringsprocessen bör skegenom att i kommande interaationella förhandlingar aktivt skall verkaför flexibla överenskommelser, baserade påkostnadseffektiva utsläppsbegränsningar globalt och regionalt. Genomskattereformen lades gnmden till en mera miljöanpassad inriktning avskattesystemet. Skatteuttoget kom att i högre mån baseras på aktiviteter somman vill reducera, t.ex. skadliga miljöeffekter, i syfte att minskabeskattningen av aktiviteter som bör främjas som arbete och sparande. Regeringen skall så långt det ärmöjligt to vara på möjligheterna att ytterligare ändra beskattningen idenna riktning. Det är regeringens uppfettning attmiljöräkenskapsutredningens arbete lagt en god grund för attvidareutveckla informationen om sambanden mellan miljö och ekonomi. Regeringenanser att förbättrad information bidrar till att förverkliga de miljöpolitiskamålen och till att vidtogna åtgärder kan utvärderas på ett effektivt sätt. Miljöskatter,andra ekonomiska styrmedel samt regleringar skall avvägas så att företog ochhushåll beaktor miljökostnaderaa på samma sätt som övriga kostnader. Enutvärdering av redan införda ekonomiska styrmedel skall göras. Regeringen avseratt återkomma kompletteringspropositionmed en mer preciserad helhetsstrategi avseende ekonomiska styrmedelspraktiska användning i miljöpolitken. Användningen av ekonomiskastyrmedel skall genomföras utifrån de principer som här diskuterats och somsammanfettningsvis innebär: Denkonkrete tillämpningen av miljöpolitiken och åtgärdema skall regelbundetutvärderas och omprövas utifrån förbättrad kunskap om bl.a. sambanden mellanmiljö och ekonomi. 1 denutsträckning som miljöskatter medför ökade inkomster till Prop. 1991/92:100stoten, skall detto ske inom ramen för ett sänkt skattetryck. Sverigebör engagera sig aktivt i det interaationella miljösamarbetet och fortsätto att vara pådrivande vad gällerinförandet av effektiva styrmedel i syfte att motverka utsläpp som ledertill globala och regionala miljöproblem. bör vidare verka för att deinteraationella avtelen ges en sådan utformmng att åtgärder genomförs där deär mest kostnadseffektiva. Bland de åtgärder som regeringenavser att vidto kan nämnas följande: Under1990 tillsattes miljöräkenskapsutredningen () för att undersöka möjligheteraaatt komplettera nationalräkenskapema med miljö- och naturresursräkenskaper.Utredningen redovisades och förslagen gäller i huvudsak: Uppdrag till stotistiskacentralbyrån (SCB) att utveckla fysiska räkenskaper, samt att förbättra ochkomplettera miljöstotistiken. Uppdrag till (Kl) att redovisa de viktigaste sambanden mellan miljö och ekonomi, samt att ansvaraför forskning och utveckling kring monetära räkenskaper. Utredningen harfatt synpunkter från ett femtiotol remissinstanser, varav de flesto har en positiv syn på utredningens analys och grundläggandeförslag. Flera instanser vill dock utvidga räkenskaperaa till fler områden ände utredningen föreslagit. Nägra instanser är tveksamma till de monetäraräkenskaperaa. Regeringen avseratt ge uppdraget att utveckla metoder och modeller för attredovisa de viktigaste sambanden mellan miljö och ekonomi. En särskildsamarbetsgrapp bör bildas med uppgift att stödja och påverka arbetet. Stotistiskacentralbyrån bör få ansvar för att utveckla miljöräkenskaper, samt attförbättra och komplettera miljöstotistiken. Möjligheter till ytterligareekonomiska styrmedel inom ayfalbområdet Detär angeläget att utforma effektiva styrmedel för att minska avfells-volymeraa och avfellets miljöferliga innehåll.Samtidigt bör principen om förorenarens ansvar starkas. En särskildarbetsgrapp kommer att klarlägga effekteraa av en införd avfellsskatt ochdärvid pröva dess lämplighet som kostnadseffektivt styrmedel för att minskaavfellsvolymeraa och främja avfellssortering. Arbetsgrappen skall beakfe de åtgärder som redanhar genomförts eller kommer att genomföras i kommuneraa. Regeringen kommerunder våren att behandla förslagen från förpackningsutredningen (SOU1991:76). Även detfe skall beaktas. Tryckeri, Stocktiolm 1991 11 2 3 4 5 Mål för en ny politik Det försto steget - åtgärder Det andra steget - finansplanen 1992 1Statsbudgeten budgetåren 1991/92 och 1992/93 29 3Budgetunderskott och stotsskuld 38 4Styrning av stetsförvaltningen och de finansiella förutsättningama förmyndighetema 40 5sfetliga betolningar och postgirot 57 7Redovisning av verksamheten med stolliga garantier m.m. för /91 67 8 Lönenivån i anslagsberäkningaraa ?0 Bilaga1.1 Bilaga 1.2 1.3 Bilaga 1.4 " 1.5 Vissa tobeller rörande denstotsfinansiella Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken 1 1991/92. Bilaga 2 till budgetpropositionen 1992 (första huvudtiteln) 1991/92:100Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Hans Maj :t Konungens och det Kungliga Husetshovhåll- 18 475000 20 450 000 23 500000 1990/91Utgift 1991/92 Anslag 1992/93 Förslag Från anslaget bekostas statschefens officiellafunktioner. Bl.a. avlönas ca 45 anställda inom hovförvaltningen. Utöver det på statsbudgeten upptagnaanslagsbeloppet har regeringen i regleringsbrev medgivit att anslaget fåröverskridas med 3 milj.kr. under /92 med hänsyn till denplanerade omfattningen av statsbesök m.m. Jagberäknar anslagsbehovet för nästa budgetår till 23,5 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillHans Maj:t Konungens och del Kungliga Husets hovhållning för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . 1 1991/92. 1991/92: lOO 2 B 1. De Kungliga slotten: Driftkostnader 1990/91Utgift 29268000 1991/92Anslag 23 212000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 26150000 Dekungliga slotten räknas till Sverigesförnämsta kulturminnesobjekt. används av kungen och inrymmerrepresentationslokaler och kontor. 1Stockholms slott finns bl.a. riksmarskalksämbetet, ståthållarämbetet, husgerådskammaren ochBertiadottebiblioteket. Vissa delar av slottetvisas även för allmänheten. En del av sloll används av kungenoch hans familj som bostad och en annan del visas för allmänheten. Ulriksdalsslott har delvis upplåtits till kansli för Världsnaturfonden men haräven öppnats för allmänheten och används för utställningar. 1 anslutning till finns en utställningslokal för drottning kröningsvagnoch i det s.k. Orangeriet finns ett skulpturmuseum. används av regeringen som bostad för prominentagäster från utlandet. Gripsholmsslott utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenska statens porträttsamling. Strömsholmsslott visas för allmänheten. Föranvändningen av hela kronoegendom finns en samarbetsgrupp,tillkallad av i med representanter för bl.a. , domänverket, kommunen ochlandstinget samt Ridfrämjandet.Rosersbergsslott disporieras till större delen av . De tvä övervåningarna i hardock fått behålla sin ursprungligakaraktär och visas för allmänheten. Tullgarns slott är upplåtet för visning. Från detta anslag avlönas ca 75 anställda, varavca 25 i park- och trädgårdsvård och tolv för lokalvård. Härtill kommer drygt25 personer med uppdrag av deltids- och bisysslekaraktär. Från anslaget betalasäven andra driftkostnader för dekungliga slotten utom rent fastighetsunderhåll. har i anslutning till enframställning från ståthållarämbetet - hemställt att 28 325 000 kr.anvisas för driften av de kungliga slottenunder nästa budgetår. Installation och underhåll av larmanläggningar liksomskyddet av den kungliga familjen medför ökade kostnader. Även i övrigt ökar kostnaderna förverksamheten. anser det rimligt att detta anslag budgeteraspå ett sätt som motsvarar faktiska behov och faktisk förbrukning. () har lämnatsynpunkter på redovisningen avverksamheten inom stäthållarämbetets verksamhetsområde. avser att under innevarandebudgetår ta initiativ till enmera samlad redovisning i linje med de synpunkter som RRV lämnat. Prop.1991/92:100 Bil. Beräknad ändring 1992/93 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Summa utgifter + 2 971000 ( + 2721000) Mittförslag till medelsberäkning framgår av sammanställningen. Den innebär att jaghar gjort en pris- och löneomräkning av anslaget. Vidare har jag räknat uppanslaget med 2 milj.kr. med hänsyn till att ståthållarämbetet frånbyggnadsstyrelsen tar över kostnadsansvaret för verksamhetsanknutna lokalåtgärderm.m. samt för vissa säkerhetshöjande åtgärder. Jag har också medtillfredsställelse noterat stäthållarämbetets initiativ med anledning av RRV:ssynpunkter. Jag hemställer att regeringen föreslår att till De Kungliga slotten: Driftkostnader /93 anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91 Utgift 8 847000 1991/92Anslag 9059000 1991/92 Anslag exkl. 1992/93Förslag 10600000 Husgerådskammarens uppgift är att svara för underhålloch vård av de konstverk, möbler och andra inventarier i de kungliga slottensom tillhör staten men disponeras av kungen, att vetenskapligt bearbetasamlingarna samt att genom skrifter och visningsverksamhet presenterasamlingarna för allmänhet och forskare. Dessutom förvaltar husgerådskammaren déBernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverksamt administrerar . Slutligen hjälper husgerådskammarentill vid tillfällig möblering för representation o.dyl. Avmedel från detta anslag avlönas ca 30 anställda. I samband med anslagsframställningen för budgetåret1989/90 lade husgerådskammaren fram en långtidsplan för en upprustning , som skulle ge kammaren möjlighet att hålla en godtagbar kontrollöver samlingarnas kondition och resurser för de mer akuta vårdinsatserna.Husgerådskammaren har därefter tillförts ökade resurser för detta ändamål. I anslagsframställningen för /93 begärnu husgerådskammaren inom ramen för långtidsplaneringen ytterligareresursförstärkningar. Vidare föreslår husgerådskammaren att särskilda medelanvisas för nyanskaffning av möbler, textilier m.m. samt för förbättradevårdinsatser av de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konstoch konsthantverk. tillstyrker husgerådskammarensframställning om ett anslag för /93 på , varav . 1991/92:100 Bil. 1991/92 Beräknad ändring exkl. 1992/93 mervärdesskatt ---------------------- Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 9145000(8051000) + 1551000 (+1451000) Min bedömningav medelsbehovet framgår av sammanställningen i det föregående. Utöver pris-och löneomräkning beräknar jag en ökning av anslaget med 0,8 milj.kr. Det fårankomma på husgerådskammaren att närmare avgöra hur de ökade resurserna bästskall användas. När det gäller vården av de Bernadotteska familjestiftelsernassamlingar är jag inte beredd att föreslå några ändrade finansieringsformer. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kungliga husgerådskammaren för budgetåret1992/93 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92:100 Bil. Hans Maj:t Konungens och det Kungliga Husetshovhållning 2.De Kungliga slotten: Driftkostnader Totalt för Kungliga hov- och slottsstaterna Bilaga 3till budgetpropositionen 1992 1991/92:100Bilaga 3 svarar förberedning av lagstiftningsärenden på mångaområden. Den överfördes hyreslagstiftningen till justitiedepartementetfrån det dåvarande . Till hör huvudparten avdomstolsväsendet samt åklagarväsendet,rättshjälpen, de allmäima advokatbyråerna och kriminalvården. Sedan den hör ävenpolisen till departementets verksamhetsområde.