prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Livsmedelspriserna totalt ökadeinte längre mer änkonsumentprisindex (KPI). Detta gällde dock inte för de reglerade livsmedlen. Först hadedessa en lägre prisökningstakt än KPI-totalt. Denna positiva utvecklinghar fortsätt . Enligt SPKs senaste rapport har prisutvecklingen ikonsumentledet /91 t. o. m. varit långsammareän på mycket . 1 genomsnitt harpriserna på de jordbruksprisreglerade livsmedlen ökat med 2,(KPI-totalt med8,). Prisrörelserna har för de flesta produkterna varit små ochprissänkningar kan noteras för flera produkter. Undantag är matpotatis ochvissa mejeriprodukter. De stora prisökningarna på vissa mejeriprodukterberor på att mjölksubventionerna har tagits bort.Om dessa prisökningar räknas bort har priserna på de jordbruksprisregleradelivsmedlen sjunkit med i genomsnitt 0,. år 1990ökade priserna på reglerade livsmedel med 8,. t. o. m oktober iår har de s. k. avräkningspriserna(priserna till lantbrukarna för t. ex. spannmål, mjölk till mejerier, djur till slakt) ökat med 2,. I det följande s.k.prisregleringsledet som mäter prisutvecklingen i det s. k. regleradeledet har priserna ökat med 5,0%.Prisregleringsledet avser i vissa fall helt oförädlade livsmedel som spannmål,i andra fall delvis förädlade produkter som slaktade djurkroppar eller färdigförädlade livsmedel somdryckesmjölk. Priserna i industriledet,dvs. prisutvecklingen på livsmedlen när de lämnar livsmedelsindustrin,har ökat med 4,. Huvuddelen avprisökningarna i prisreglerings- och industriledet beror på att subventionernapå mjölk har tagits bort. Riksdagenbeslutade om en sänkning av gränsskyddet med i genomsnitt . Beslutet förutsatte att priserna på jordbruketsprodukter inte skulle sjunka under den nivå som bleven följd av den interna avregle ringen. Regeringen har gett i uppdrag att utreda vilka importförändringar som gränsskyddssänkningen den medfört och hur denna sänkning påverkateller kan komma att påverka producentpriserna i jordbruket. konstaterar att eftersom gränsskyddssänkningen genomförs som avregleringen inleddes är det svårt att särskilja vilka effektersom beror på den ena eller den andra 10 Verket konstaterar,bl. a. mot denna bakgrund, att det nu är Prop. 1991/92: 100 för tidigt attbedöma de långsiktiga effekterna. Jag har därför för avsikt att Bil. 10noga följa utvecklingen. 3.4 Direktbidrag till jordbruket Riksdagenbeslutade att 1 170 milj.kr. skulle tillföras jordbruket /90 som kompensation för kostnadsökningar m.m. Till följd av en överenskommelse i iapril 1989, som bl.a. innebar attstödpriserna till jordbruket inteskulle höjas fram till dess att förhandlingarnaavslutats, beslutades att jordbrukets ersättning i huvudsak skulle lämnas genom ett bidrag per djur avolika slag eller per hektar av olika grödor. För /91beslutade att höja kompensationsbeloppet med 600 milj.kr.till sammanlagt 1770 milj.kr. Av dessamedel har jordbruket - med stöd av tidigare beslut - tillförts priser. Resterande medel har betalats ut i huvudsak som ettbidrag per ko m.m. Därutöver tillfördes jordbruket 730 milj.kr. som en del av inkomststödetför /91.Det totala kompensationsbeloppet i form av direktbidrag uppgick alltså till 2443,4 (2 500 56,6) milj. kr. budgetåret1990/91. Hur ersättningen skulle utgå efter detta budgetår skulle enligtriksdagens beslut avgöras med hänsyn till resultatet av GATT-förhandlingarna. För budgetåret-L991 /92 beslutade att 715 milj. kr. av direktbidragen skall disponeras föratt amortera av den rörliga kredit m. m. som ställts tilljordbruksnämndens förfogande för att finansiera spannmålsexportm. Enligt beslut skulle resterande bidrag för /92utgå på i princip samma sätt som /91 och utbetalas under år1991, allt under förutsättning att GATT-förhandlingarnainte motiverade förändringar i systemet. Då någon överenskommelse inom ramen för pågåendeGATT-förhandlingar inte bedömdeskunna komma till stånd förräntidigast /92, föreslog regeringen i prop. 1991/92:25 omtilläggsbudget I till statsbudgetenför /92 att resterande direktbidrag för /92skall anvisas och utbetalas i huvudsak iform av djurbidrag. Regeringen föreslogdärvid också att en besparing skulle göras med 50 milj. kr. och att 200milj.kr. skall avsättas för en ytterligare amortering av den räntefria rörliga kredit som ställts till förfogande för atttäcka kostnaderna spannmålsexport. beslutade i enlighetmed regeringens förslag (JoU7,rskr. För /92 uppgår således kompensationsbeloppettill 2500-56,5-50 = 2393,5 milj.kr., varav 1478 milj.kr. betalas ut somdjurbidrag. Ett ställningstagande till kompensationsbeloppet för /93 får anstå tills dess förhandlingarna i är avslutade. Övervägandena bör då ocksågöras med beaktande av att anpassningen av svensktjordbruk och svenskjordbrukspolitik till EG inte får försvåras. 3.5 Stödet tilljordbruket i norra /92:100 1 enlighet med beslut(prop. 1990/91:99, JoU27, rskr.276) har ''- en parlamentariskt sammansattarbetsgrupp genomfört en översyn av stödettill jordbruket i norra remissbehandlas . Jag avser att återkomma tillregeringen med förslag rörande stödets utformning och omfattning för budgetåret1992/93. Somjag tidigare nämnt skall den kommission somhar fått i uppdrag att förbereda en avstämning av jordbrukets omställning ävenbehandla stödet till jordbruket inorra i ett långsiktigt perspektiv. Därvid måste beaktas att detfortsatta stödet måste vara förenligt med reglerna i ett kommande och även utformas med hänsyntagen till konsekvenserna avett medlemskap i . Enviktig del i den livsmedelspolitiska reformen är miljömålet. Miljömålet innebär bl.a. att vi skall slå vakt om ett rikt och varierat odlingslandskap och attminimera jordbrukets miljöbelastning på grund av växtnärings-läckage och användningen av bekämpningsmedel. 1syfte att bevara nationellt intressanta natur- och kulturmiljövärden iodlingslandskapet har särskilda medelanvisats till landskapsvärd. Totalt 550 milj. kr. anvisas för budgetåren1990/91-1992/93. Frågeställningar rörande ett rikt och varieratodlingslandskap bör emellertid fortlöpande prövas motomställningsprogrammet. 1 omställningskommissionensarbete ingår att göra en avstämning av besluten avseende mål och medel för atttillgodose möjligheterna att bevara ett öppet och levande kulturlandskapsamt att pröva frågan om arealersättning som en metod att bevara öppna landskap. 1 avvaktan på regeringens ställningstagandebeträffande landskapsvårdens omfattning och form är statens naturvårdsverks totala ram för fördelningsbeslutenligt tidigare riksdagsbeslut 550 milj.kr. för budgetåren1990/91-1992/93. Kommissionen skall som grund för sina bedömningar i förstahand utgå från resultatet av uppdragen somlagts till , statensjordbruksverk och . Kommissionenskall dessutom följa och utvärderamiljöeffekterna av den nya livsmedelspolitiken. Detta uppdrag skall redovisaskontinuerligt med början . Det ingår dock inte i uppdraget tillbl.a. attdirekt pröva arealersättning som en metod att bevara öppna landskap utanendast att utvärdera formerna för samt behovet, hanteringen och omfattningen avlandskapsvårdsersättningen. beslutade om en rad åtgärderför att ytterligare minska jordbrukets miljöbelastning. Medel anvisades bl.a. för framtagan de av teknik för typgodkännande av handels-och stallgödselspridare, information om höst- och vinterbevuxen mark, försöks- och utvecklings verksamhet rörande metoder för att minska jordbrukets växtnäringsläcka- ge. Dessa åtgärder vidtas för att kunna nåmålen om att halvera växtnä- ringsläckaget och minskaammoniakavgången i särskilt belasta- 12 de områden och attytterligare halvera användningen av Prop. 1991/92:100 bekämpningsmedel tillstrax efter mitten av . För att kunna Bil. 10 uppnå dessa mål ärdet nu viktigt att gå vidare med nya åtgärder. föreslås attytterligare 32,9 milj.kr. anvisas för miljöförbättrande åtgärder i jordbruket de kommande två budgetåren. Vidare föreslås 27,1 milj.kr. till miljöinriktad växtodlingsrådgivning. har utarbetat nya föreskrifier till 6 a § lagen(1979:426) om skötsel av jordbruksmark. 1 lagen anges att vid skötsel av jordbruksmark och vid annanmarkanvändning skall hänsyn tas tillnaturvårdens och kulturmiljövårdens intressen. Verkets tillämpningsföreskrifterhar varit svåra att tolka och de har inte varit entydiga. 1detta sammanhang vill jag anföra följande. Det är enligt min mening av väsentlig betydelseför såväl rättsmedvetandet somrättstryggheten i vårt samhälle att lagar, förordningar och tillämpningsföreskrifter får en sådan utformning attinga oklarheter föreligger beträffande innebörden i dessa regler. Lika viktigtför att gällande regler inte skall uppfattas som godtyckliga är att berördamyndigheter erhåller resurser för tillämpningen. bör vi enligt min mening sträva efteren gemensam syn i för vårt samhälle viktiga frågor som minskar behovetav ytterligare regler. Detta börnaturligtvis gälla såväl på jordbrukets område som generellt. Det är förjordbrukaren naturligt att bedriva sin produktion under hänsynstagande tillmiljökonsekvenserna av verksamheten. Jordbrukarna lever och verkar i den miljö de själva bidrar till attskapa. Hur odlingslandskapetutvecklas, hur kemikalieanvändningen och luftföroreningar påverkar skog, mark,vatten, växande grödor och fauna är således något som i allra högstagrad bör angå och oroa jordbrukarna. De vet också bättre . de flesta av oss att en kontinuerlig, uthålligbiologisk produktion och en natur medbevarad biologisk mångfald ställer krav på hur vi utnyttjar vår miljöoch våra naturresurser. Jordbrukarna har också visat att de har förståelse förde miljökrav som ställts på jordbruket och har enligt min mening på ett positivt sättmedverkat i arbetet med att nå uppsatta miljömål. I ett jordbruk under stark förändring vad gällermiljöpåverkan från såväl yttre sominre faktorer är det dock väsentligt att jordbrukarna även får information och ökad kunskap om de möjligheter ochförutsättningar som finns för attnatur- och kulturmiljön skall kunna bibehållas. Av de anvisade 32,9milj.kr. föreslår jag därför att 9 milj.kr. anvisas för information och tillsynvad gäller skötsellagen. Vidare anser jag att 27,1 milj.kr. bör anvisas tillmiljöinriktad växtod lingsrådgivning. Dessa medel användsför att på olika sätt minska växtnä- ringsläckaget ochbekämpningsmedelsanvändningen samt till rådgivning och marknadsföring av ekologisktlantbruk. Miljöavgifterna på handels gödsel och bekämpningsmedelfinansierar bl. a. forskning inom de areella näringarna, åtgärder mot försurning, naturvårdsåtgärder i naturlandska pet samt åtgärder för att minska användningen av bekämpningsmedel. Detta program uppgår till ca 110 milj.kr. Jag avser att återkomma till regeringen med redovisning av dessa medel. Sektorsansvaret för miljöfrågornahar lagts fast. Det ankommer därför Prop. 1991/92: 100 på statens jordbruksverkatt verkaföratt jordbruket bedrivs med hänsyns- Bil. 10 tagande till intressetav att vårda miljön, naturen och kulturmiljön. Jag anser att det är viktigt attsektorsansyaret i större utsträckning än tillämpas fullt ut. Det är väsentligt att det finns en klaransvarsfördelning mellan berörda centrala myndigheter, vilket är enförutsättning för att miljöfrågorna skallkunna hanteras effektivt. Ett vidgat sektorsansvar innebär vidare att enkonstruktiv och positiv dialog myndigheterna emellan är angelägen. Skogsnäringen har en mycket storbetydelse för landets ekonomi och välstånd. Efter en lång högkonjunktur drabbasnu skogsnäringen av en mycket djuplågkonjunktur. Bedömningarna om dess långvarighet skiftar. Lågkonjunkturens effekter på skogsbruket kommer bl.a. tilluttryck i minskad avverkning, sänktavirkespriser och därmed också minskat utrymme för finansiering av skogsvård ochandra åtgärder. En fortsatt utveckling och rationalisering av verksamheter iskogsbruket framstår därmed tydligt som nödvändig. Den av regeringen föreslagna och av riksdagenbeslutade avvecklingen avskogsvårdsavgiften leder till förbättrade ekonomiskaförutsättningar för stora delar av skogsbruket. Skogsvårdsavgiften finansierarolika bidrag och verksamheter till ett sammanlagt belopp av ca 450 milj. kr. Dessa måste nu omprövas. För nästabudgetår föreslås sålunda att bidragentill skogsfröplantager, skogsvägaroch skogsbrukarnas trygghetsförsäkring slopas och att anslaget tillöversiktliga skogsinventeringar minskas. Övriga verksamheter som finansieras medskogsvårdsavgiften har anknytning till naturvården, skogsbruk iglesbygd och forskningen. Frågan om omfattningen och finansieringen av dessaverksamheter måste omprövas inför /94. Torskoch sill/strömming är de dominerande arterna i den svenska fiskezonen.Situationen för bestånden av torsk i är mycket bekymmersam medan bestånden av strömmingär relativt god. Marknaden för sill var fortsatt svag medanmarknaden för torsk och annan vitfisk var god. Marknaden för laxartadfisk var svag beroende på ett ökat utbud av odlad lax och ökad import av lax. Saltsjöfiskets fångster uppgick till239000 ton. Det är en ökning jämförtmed föregående år. Fångstvärdet ökade till 858 milj. kr. Torskfångstenökade sin andel av värdet till ca 50%.Det yrkesmässiga fisket i sötvatten uppgick till . 1 första handelsledet var fångstvärdet på insjöfisk ca 36 milj. kr. Gös, siklöja ochål var de värdemässigt mest betydelsefulla arterna. År1990 producerades inom svenskt vattenbruk matfisk, varav 14 Det sammanlagdaproduktionsvärdet var 189 milj.kr. 1991/92:100 Den viktigasteexportprodukten var fryst regnbåge. Ca exporte- Bil. 10 rades,merparten till . Till följd av att den svenska andelen av dentotala tillåtna fångstmängden för lax fiskats upp beslutade den29 att allt svensktfiske efter lax är förbjudet i Sveriges sjöterritorium och fiskezon iÖstersjön till utgången av . Vid åretsförhandlingar om fisket i enades man om högsta tillåtna fångstmängdernär det gäller lax, sill/strömming och skarpsill. har enighet nåtts ävenom att minska den totalt tillåtna fångstmängdentorsk med . Den svenska zonen tilldelas dock en något störreandel av denna kvot . , och deltog i åretsöverläggningar som observatörer. Bilateralauppgörelser om fisket har slutits med EG, , , och . Etttrilateralt avtal har ingåtts för med EG och avseende fisket iSkagerrak och . Genom avtalet fastställs högsta tillåtnafångstmängden i dessa vatten och dessas fördelning mellan parterna. EES-förhandlingarna på fiskets område har varitutdragna. Den lösiiing som är aktuell innebär att EG får tillgång till betydande kvoter av främst torsksärskilt i norska vatten medan EFTA-länderna får tullfrihet för ett stort antal beredda och obereddafiskvaror. Viktiga fiskslag som sill, makrill och lax har dockundantagits från frihandeln. Vidare innebär den en ökad harmonisering av regler för statsstöd Och konkurrens inom EES.För innebär en uppgörelse med detta innehåll en konsolidering avexisterande koncessioner på resurssidan mot ökad frihandel för betydande fiskprodukter. Mot dennabakgrund har regeringen gett i uppdrag att lämna förslag till prisreglering på fiskets område för /93 samt till hur de fiskeripolitiska medlen skall anpassas till deinternationella överenskommelserna. Åtgärder för att minskacesiumhalten i renkött kommer att vidtas även nästa budgetår. Regeringen kommer senare att lägga fram förslagrörande prisstödet till rennäringen.Statens naturvårdsverk har redovisat ett förslag till nytt ersättningssystemför rovdjursdödade renar. Förslaget har remissbehandlats. Även på dettaområde kommer regeringen att lämna förslag till . Enomfattande utvärdering av () avslu tas . Förslaget iutvärderingen skall efter remissbehandling till berörda myndigheter och organisationerligga till grund för förslag i den forskningspolitiska propositionenvåren 1993. av () överförs vissa Prop. 1991/92:100 verksamheter till SLU i enlighet med regeringens tidigareredovisade in- Bil. Sålunda överförs verksamheten vidGrimsö forskningsstation, miljöövervakningen, radioekologi och delar avdatabanken för hotade arter till SLU. Vidare tillförs SLU medel för fortsattomvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänster. SLU föreslåsmedverka till besparingar på statsbudgeten med 30 milj.kr. För att stärka internationaliseringen avforskningen tillförs skogs- och jordbrukets forskningsråd ett anslag på8 milj.kr. för medverkan i EGs agroindustriella forskningsprogram AIR. Riksdagenbeslutade (prop. 1990/91:88, NU40, rskr. 373) om riktlinjer förenergipolitiken. Beslutet innebär bl.a.ett stöd för forskning och utveckling av biobränsleteknik samt stöd tillkraftvärmeproduktion med biobränslen. Den s. k. energiöverenskommelsen ligger fast.Omställningen av energisystemetmåste komma vid sidan av säkerhetskraven och ske med hänsyn tagen till behovet av elkraft. Miljövänlig energi frånbiobränsle, solenergi och vindkraft måste utvecklas och stimuleras. har avgett ettdelbetänkande (SOU 1991:93) omproduktion av el från biobränslen. Regeringen avser att i en proposition om biobränslefrågor närmare utvecklafrågor om den framtida biobränslepolitiken. 10 Besparingar och strukturellaåtgärder 1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiska politiken redovisas enutgiftsstrategi och plan för att minska de offentliga utgifterna. De åtgärder somföreslås inom verksamhetsområde kommer att begränsastatens utgifter för /93 med ca 205 milj.kr. Därutöver föreslåsbesparingar om ytterligare 35 milj.kr. föratt finansiera resursförstärkningar till följd av och förberedelsearbetetinför ett EG-medlemskap. Direktbidragen bör som ett led i det nödvändigabesparingsarbetet reduceras med 175 milj.kr. för /93.Effekterna för jordbruket av en sådanbesparing är till viss del avhängigahur produktionen utvecklas i landet. Besparingar på den översiktligaskogsinventeringen, rådgivningen inom jordbruketoch länsstyrelsernas lantbruksverksamhet samt utbildning och forskninginom verksamhetsområde beräknas minska budgetbelastningenmed ytterligare 65 milj.kr. För budgetåret1991/92 har nivån på det kompensationsbelopp som utgått till jordbruket i form av direktbidrag sänkts med 50 milj. kr. Genom att disponera 200 milj.kr. av direktbidragen för en avbetalning av den räntefria rörliga krediten som ställts tillförfogande för exportkostnaderna 16 spannmålsskörd görstaten ytterligare en besparing på 20 Prop. 1991/92:100 milj.kr. I regeringens proposition om inriktningen av denekonomiska politiken och i prop. 1991/92:60 om skattepolitik för tillväxt gesnäringspolitiken ett nytt innehåll.Skattelättnader som påverkar företagande och ägande föreslås samtidigtsom ett antal besparingar i existerande företags- och branschstöd aviseras. Inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde kommer bl.a. bidragen till jordbrukets ochträdgårdsnäringens rationalisering att trappas ner och avvecklas successivt. Bidragen till fiskeorganisationernahalveras /93 och fr.o.m. /94 avvecklasbidragen helt. Bidraget till fiskevårdhalveras. Skogsvårdsavgiften halveras och avvecklas helt denI . Åtgärder som finansieras med skogsvårdsavgifterna avvecklassuccessivt. Vissa naturvårdande insatsersom finansierats inom denna ram kan komma att inrymmas underandra anslag. Möjligheten att uttnyttja skogsvårdsavgiftsmedel för attfinansiera åtgärder i skogsbruket upphör helt . 1990/91:150 del II med förslag till denslutliga regleringen av statsbudgeten för /92 presenterades deallmänna riktlinjerna för det treåriga programmet för omställning ochminskning av den statliga administrationen.De åtgärder som redovisades inom område beräknades leda till en minskning av denstatliga administrationen underbudgetåren 1991/921993/94 som minst motsvarar 115 milj.kr. För /92 har genom fattadebeslut besparingar om ca 60 milj. kr. genomförts i den statligaadministrationen. Det har i huvudsak skett genom en omfattande förnyelse ochomstrukturering av myndighetsorganisationen . På jordbrukets område har destatliga insatserna samordnats genom att statensjordbruksverkbildades den Ijuli 1991 som lantbruksstyrelsen ochstatens jordbruksnämnd lades ner. Verksamhetenvid lantbruksnämnderna och fiskenämnderna inordnades i den nya länsstyrelseorganisationen. Verksamhetenhos statens lantbrukskemiska laboratorium har inordnats i . Den statliga fiskeadministrationenhar genom omorganisation och förändrade arbetsuppgifter minskat kraftigt påbåde central och regional nivå. För /93 räknar jag med besparingarom 14 milj.kr. till följd av den förändrade jordförvärvslagstiftningen.Förändringen innebär att ett avsevärt mindre antal jordförvärvsärendenkommer att behöva prövas vid länsstyrelserna. Huvuddelen av de återstående besparingarnabedömer jag kunna ge nomföras under /94. Inom verk samhetsområde pågår eller har genomförts utredningsuppdrag kring olika myndigheters verksamhet som börleda fram till utgiftsminsk ningar. En omfattande utvärdering avSveriges avslu tas . Frågan ommyndighetsorganisationen inom skogsbrukets område behandlas av den skogspolitiska kommittén. Vidare pågår en 17 2 1991/92. översyn av veterinärväsendet. Utredningen skall analysera behovetav Prop. 1991/92:100 veterinär verksamhet och lämna förslag till en framtida organisation av Bil. Slutligen vill jag ocksånämna den pågående översynen av ansvarsfördelningen ochsamordningsmöjligheterna på rådgivningsområdet. 11 Det administrativa resursbehovet inför ettEG-medlemskap Ettsvenskt medlemskap i leder till att den svenska livsmedelspolitiken måstefasas in i EGs gemensamma jordbrukspolitik. Inför ett medlemskap finns ett stort behov av kunskap om EGs jordbrukspolitik,beslutsprocessen i samt omkonsekvenserna för svensk livsmedelsproduktion av ett medlemskap.Jordbrukspolitiken har, med några undantag, hållits utanför . behandlas också inom EG ett förslagtill reformering av den gemensammajordbrukspolitiken, vilket gör att vi vet mycket lite om vad ettmedlemskap innebär på jordbruksområdet. kommer troligenmedlemskapsförhandlingarna att inledas /93. En framgångsrik förhandling förutsätter att snabbt skaffar sig de nödvändiga kunskapernapå området. För att det skall varamöjligt krävs kraftigt ökade resurser till såväl somförvaltningsmyndigheter. Dessutom kräver också vissa anpassningar ochåtgärder inom livsmedelsområdet, på fiskeområdet samt på detfytosanitära och veterinära området. Mot denna bakgrund föreslås en resursförstärkning hos berörda myndigheter på 35 milj. kr. A.Jordbruksdepartementet m. m. 1991/92:100 Bil. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag Beräknad ändring 1992/93 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) '25258 784 '(22 738000) -h 5 223 216 (-1-3446164) ' Omräknat belopp enligt regleringsbrev den 14 november1991. Av de medel som dras in genom tillämpningen av ettgenerellt rationaliseringskrav bör medel motsvarande en procent avanslaget få disponeras av departementet för effektivitetshöjande åtgärder underbudgetåret. Genomförandet avEES-avtalet och förberedelser inför en EG-anslutning berör departementets verksamhetsområde i mycket stor omfattning. Detta ligger till grund för min bedömning av behovet av personalförstärkninginom departementet. Totalt har jag för detta ändamål beräknat 4950000 kr.Resursförstärkningen finansieras genom omprioriteringar inom huvudtiteln. Genom förordningen (1991:1468) om ändring idepartementsförordningen (1982:1 177) har tillförtsärenden om bioenergi. Regeringen har därvid, med stöd av riksdagensbemyndigande (prop. 1991/92:100 bil. 2,FiU20, rskr. 132) att vid organisatoriska förändringar inom regeringskanslietsom hänger samman med ändrad fördelning av ärenden mellan departementenkunna disponera om anvisade anslag till departementoch utredningar, meddelat ändrade bestämmelser omdispositionen av förevarande anslag under /92. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslagsbehovet för nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillJordbruksdepartementet för /93 anvisa ett förslagsanslagpå . A 2.Lantbruksråd Prop. 1990/91 Utgift 1991/92 Anslag 1991/92 Anslag exkl. 1992/93 Förslag