prop · GF03100 · 1991-12-31 00:00:00 — Dettainnebär vad gäller relationen tik IMF bl.a. att under ettIMF-övervakat program återapptar de löpandeåterbetalningarna, medan den ackumulerade skulden i praktiken refinansierasvid ett senare tikfake. mobiliseras även ett ökat stöd från bilaterala givare. gav i detta sammanhang100 milj.kr. i form av obundetimportstöd. har hamnat i en ny dröjsmålssituation. Dettavisar på svårigheten att finna varaktiga lösningar på de problem somsammanhänger med en stor skuldbörda till de multilaterala institutioneraa. inledde ett omfattandeekonomiskt återhämtningsprogram. har stött utarbetandet avreformprogrammet bl. a. genom att finansiera studier och rådgivning. Är 1989beslutade i en interaationellt samordnad aktion, om ett bidragom 65 milj.kr. för programmet i form avobundet importstöd. bidrog med ytterligare 63 milj. kr. till skuldtjänst på lån tillVärldsbanken, InteraationellaUtvecklingsfonden () och () i sambandmed att en intemationell lösning av landets betalningseftersläpningartill dessa institutioner kunde nås. Intemationellapolitiska händelser får ofta direkta ekonomiska konse kvenser. Kriget vid fickallvarliga ekonomiska och sociala följder i flera länder i regionen.För att mildra dessa effekter beslutade om bidrag på 140 milj.kr. för drabbade länder i regionen. Ett bidrag på 60 milj.kr. har givits till enVärldsbanksstödd social fond för sysselsättningsskapande insatser i . bidrog vidare med 60 milj. kr. för samfinansiering medVärldsbanken av ett nödhjälpslån till . I detta sammanhang beslutades även att skulle få en tidigare beviljad, men aldrig utnyttjad, biståndskredit omvandlad till gåva. Beloppet om 20 milj. kr. Hanteringen av u-ländersskuld till svenska staten /92:100 del av de fattigaste ländemas skuld gäller av långivarlandet offent-ligeller offentligt garanterad skuld, främst bistånds- och exportkrediter. I enlighet med en resolution i , skrevSverige av de biståndskrediter som under 1960-och 1970-talen gavs tillde fattigaste ländema. gjordes samma sak för . Totaltavskrevs ca 1185 milj. kr. Detta har inte belastat anslaget. De fordringar som svenska staten har påu-länder är främst exportkrediter och u-krediter. Avbetalningsbalansstödet har sammanlagt 496milj. använts för betalning av skuld till svenska staten enligt den modellsom beslutades . Sju länder - , , ,, , och - har på detta sätt fatt förfallna skulder till svenska staten reglerade. Beloppen förde enskilda länderaa framgår av tabeken. De reglerade skuldema har uppkommit genom skadereglering hosexportkreditnämnden (EKN) eller (endast mindre belopp).Skuldema omfattar såväl kapitalförfall som urspranglig låneränta. Sedan tog det första beslutet om betalningav skuld till svenska staten har de multilaterala formeraa för regleringav denna typ av skuld utvecklats. Det ärinom den s. k. som skuldtyngda länder kan omförhandla betalningsförpliktelser underoffentlig eller i långivarländer-na offentligt garanterad skuld. Efter att hauppnått en principöverenskommelse iParisklubben ingår skuldlandet bilaterala avtal med långivarländeraa. Vid desju stora industriländemas möte i uppnåddes ett viktigt genombrott i denna fråga. Denna s.k. Toronto-överenskom-melse ger tremöjligheter till koncessionella, dvs. mjuka, villkor för de fattigasteländema: avskrivning av en del av kapitalförfallen, förlängd återbetalningstidoch sänkt konsolideringsränta. För många är även dessa mjukare vikkoralltför betungande. hardärför drivit frågan om ytterligare skuldlättnad för de fattigasteländeraa. Genom att använda betalningsbalansstödet har regeringen beslutat att ge en rad länder fullbetalningsfrihet när skuldema omförhandlas. Biståndet används för att täckasamtliga räntebetalningar som skall erläggasi enlighet med skuldkonsolideringsavtalen. Biståndet ger alltså en additionell skuldlättnad utöver vad somöverenskommits intemationellt. beslutades omadditionellt bistånd uppgående till ca 78milj.kr. till , , , och . Ävenvid några tidigare tillfällen har anslaget använts för liknande ändamål. Stöd Jor reglering av kommersiella skuld Utöver skuld till interaationekafinansieka institutioner och skuld till bilateralaoffentliga långivare har u-länderaa en betydande skuld till privata långivare i andra länder. Detta är skuld sominte är offentligt garanterad i långivarlandet. Eftersom de mestskuldtyngda u-länderaa har svårt att betala räntor och amorteringar på dennaskuld, säljs sådana skuldsedlar i dag mellan fordringsägare på enandrahandsmarknad tik priser som ofta Prop. 1991/92:100 ligger på en nivå långtunder skuldsedlarnas nomineka värden, för vissa Bil. 4 länder så lågt som 5 av det nominella värdet. Olika metoder har tillämpats för att hjälpau-länderaa att tillgodogöra sig marknadens diskontering av fordringamas värde. harfrämjat sådan marknadsbaserad skuldlättnad på olika sätt. Om skuldsedlar köpsupp på andrahandsmarknaden av tredje part och överlämnas tik skuldlandetuppstår ett s.k. skuldåterköp (eng. debt buy-back).I ett första brett intemationellt organiserat skuldåterköp bidrog ettantal biståndsgivare till en fond för uppköp av skulder till privata långivare. Fonden administrerades av IMF.Till ett pris av av skuldemasnominella värde kunde hälften av skuld av detta slag återköpasoch annukeras. bidrog med 10 milj.kr. och har senare bidragit medytterligare 10 milj.kr. Liknande skuldåterköp planeras för andra länder. Om skuldsedlar köps upp på andrahandsmarknaden ochöverlämnas till skuldlandet i utbytemot någonting, t. ex. lokalvaluta för ett biståndsprojekt, uppstår s. k. skuldbyten (även kalladeskuldomvandlingar eller skuld-konverteringar,eng. debt swaps). genomförde ett sådant skuldbyte till förmånför under /89. Då användes 21 milj.kr. (från andraanslagsposter) för uppköp av costaricanska fordringar till i genomsnitt 13,av det nominella värdet. Skuldsedlaraa överlämnadestill i utbyte mot att landet ställde lokalvaluta motsvarandeskuldsedlaraas nominella värde till förfogande för ett naturvårdsprojekt ilandet. På så sätt fick projektet mer lokalvaluta än det skulle ha fått om denutländska valutan hade växlats på normalt sätt i bank. Till skillnad från skuldåterköpen ökar skuldbyten oftastbelastningen på landets budget. Särskild hänsyn måste därför tas till denmakroekonomiska situationen när skuldbyten genomförs. NORDISKT BISTÅNDSSAMARBETE l'; ''- 4 Denordiska länderaa har samarbetat på biståndsområdet.Formeraa för samarbetet regleras genom en konvention som undertecknades . Enligt denna skak ärenden av principiekkaraktär, såsom utvidgning, förlängning och revision av insatser, beslutas avdet som även fastställer de ekonomiska ramarna. Den löpande granskningen av biståndsprojektensker genom en s. k. ämbetsmannakommitté för biståndsfrågor (EKB) bestående avde ansvariga ämbetsmännen i de nordiska biståndsadministrationema.Genom konventionen upprättades även en rådgivande kommitté förlekmannarepre-sentation (RKB). enade sig de nordiskabiståndsmini-straraa att pröva nya former för parlamentarisk medverkan i detnordiska samarbetet på biståndsområdet. RKBlades ner och istaket skall de nordiska länderaa enligt ett rallandeschema arrangera ett årligt seminarium där parlamentariker och andrabiståndsintresserade får möjlighet att diskutera biståndspolitiska frågor av gemensamt intresse. stod som värdför det första seminariet ; Inom EKB bereds gemensamma nordiska projekt, samtdiskuteras biståndsfrågor avnordiskt intresse. Kommittén är ett viktigt foram för bl. a. diskussionerom samordnade ställningstaganden i olika intemationella organisationer. Arbetsgrapper av ad-hoc karaktär tillsätts för attdiskutera och bereda aktuella frågor.Nordiska utredningar initieras för att ge underlag till biståndspolitiskaställningstaganden. De nordiska biståndsministraraa lägger stor viktvid ett nära samarbete i biståndspolitiska frågor och har därförbeslutat formalisera en ordning medregelmässiga möten . Diskussioner om att formellt konstituerasig som ett fackministerråd under pågår. I samband med denvolymaktion som de nordiska ländema drev inleddes även ett fastare samarbete med Nederiändema. Återkommandemöten håks nu meUan biståndsministraraa i och Nederländeraa. Det nordiskasamarbetet i biståndsärenden omfattar också informeka överläggningar, t. ex. i anslutning till interaationella möten, där denordiska länderaa ofta uppträder som en enhet. De nordiska ländema haräven en gemensam representation i ,de regionala utvecklingsbankeraa och den intemationellajordbraksutvecklingsfonden (). Tyngdpunkten idet nordiska samarbetet har successivt kommit att förskjutas från de traditionella samfinansierade projekten motsamarbete präglat av storflexibilitet såväl till formen som i valet av samarbetsobjekt. Denordiska ländema antog ett särskilt program för nordiskt samarbete på biståndsområdet. Ett nytt inslag idet nordiska samarbetet är beslutet om en nordisk fond för kreditgivning påkoncessionella villkor. Mot bakgrand av utvecklingen i Central- ochÖsteuropa och har de nordiska länderaa påbörjat samarbete omett nordiskt arbetsprogram. En stipendieordning har inrättats ochinformationskontor upprättats m. m. Finansiering sker över budget. BISTÅNDETFÖRDELAT PÅ ENSKILDA Prop. 1991/92: lOO LÄNDER ''- Denföljande statistiken avser de utbetalningar (i tkr) som gjorts budgetåret1990/91 av , , , och . Utbetalningarsom inte kunnat länderfördelas har förts till posteraa ej länderfördelateller ej kontinentfördelat. Utbetalningaraa för u-krediter avser avräkningar mot biståndsanslaget för gåvoelement förkreditförbindelser som utfärdats under /91. Utgiftema för SIDAscentrala administration, inklusive biståndskontoren, redovisas i separat kolumn. Övriga utgifter för den centralabiståndsadministrationen har utelämnats. Med hänsyn till IMPODsarbetssätt ingår dock i dess utbetalningar lönekostnader för personal medundantag av chefen för kontoret samt viss administrativ personal. Detmultilaterala biståndet (under anslaget Cl) ingår, föratom livsmedelsbiståndet,inte i statistiken då det inte är möjligt att på ett rättvisande sätt fördela detbiståndet på enskilda länder. 1991/92:100Bil. ) fsoo'* r* rl "n .o fN 00 vo O O m w i w O *0 f 00«n « ff* m >ri - \C m Os ■m \o o voo TT \o i, , |l§9|§ Ovm Os O m lO ,■m irt o\ w-i vo «n m »C Ov 00 ■ r r- O O m m E"g s m ui Jj 'Jj £ 0 jS P [= D i .sJ Ii ä I1S it S Jä o S H B u Sö "* UU U U Q Trf>4>ov«no*N' irim--m 5mCTvO ovfsc«om(Ncsvo*o-om>o"p -N»n< 1991/92:100 Bil. vo Ov Ov * (N rnOv Ov BG <« 2 E .12 o H ■" o e O O w vo vo Ovri-fNvOvOfnTT■ itn "-O >/ I OO lOO P-■ S16-3 i= , « §2s-s 6S..g2 3 e/1 x2ZD.a.aic/]h<-J SS -PS oi I O r v 1991/92:100 Bil. Ov OO Ov 0> vo m 00 oo M t-* O O(N v-i tn 00 TT 00 Tf i2 < -5 2 I «n(*! ■* o m - m Ov 00 mm>/«ri'r-moo Ooov© V U c/3 § B j = ■3» «13 c.S3bj<'2 " S § S ? K g M .2 « a-S J -N- ÖB n E S M.S o g.ÖB >.u-Sr&.B S- Prop.1991/92:100 Bil. O '»ivo ovmrjr-ooovr- op-- Oiw-i w->rO wfNOO OOOvOfSt- (N(N vO OvW (N<*i »n fo Ov *N m ro r- Os *o B . äS - S B B .S 0..3 5 i Si £ eo B "g n ci 2 " U U 4J > i S E a c 'C 5 i 2 ■■5 ■§ - ■s B i = B s a oo>n5roor>ors|m vO oÖ fo inc-irövo-roin' ovr «n fstr (Nosrvowforsjovrr-i OvfOfo (Noo rwro ftroro r-o ooOfs Or-r vo "1 (NfO fOsO *oo> ' lOOr-iro Prop.1991/92:100 Bil. Os (s* vt rs| so tNrsivo vo O »' oo (N os t O 00 vo Ov ro w-> ■ vo 1 fs| ■ < "5 'J En S B .2 S 2 B.2 Ov (N vo *N wo Ov ' vO vo ■<»■ t uOtr-fN so"OtOvroO fOfNtooo fNoooOs'* rosr-OvOvvooomosfNTt ro-HoofOoor- 1/1 00 r ■w-00 ■(N so »/l Ov g - i,-o a -g 3 S « cd t. :5 « >: £ « 3 « " C ■i .S vo 00 t fsj so r o so * j: cd SZ £ C g £ »n fo o fO (N rst 1991/92:100 Bil. O Ov w-i O (N ro vo o r- i?) p é <« 2 i iaSQaB,2E < B - in a .2 ,2 - 1t~~ ro 00 O O t O »(N r ri 00 rsi m b||j2 i3 N 05" Ges 3 ij ä g . ed ed «...., < O. O. .g > Ul 1991/92:100 Bil. the Swedish Labour Movement Comité de Accion de al Desarroko Economico y Social Centro Agronomico Tropical de del Caribe y Centro Lutte contre la Sécheresse Commission on Narcotic Drags Afrikanska rådet för massmedieutbildning Afrikanska tekniskt-ekonomisktsamarbete Centralamerikanska banken för ekonomisk integration Aktionskommitténför centralamerikanskt samarbete utbildningscentrat för tropisktjordbrak Kooperativa federationen för och Karibiska förlivsmedelsbistånd Gemensamma fonden för råvaror Konsultativa grappen förinteraationell jordbraksforskning för utveckling i Sahelområdet Centralamerikanska universitetsfederationenFN:s center för transnationeka företag för biståndsfrågor DCI Defense for Children Interaational DND Division on Narcotic Drags Reconstractionand Development ECOSOC Economic and of the UnitedNations EFS ment Facility FAC Food Aid Convention HumanSettlements lAEA Interaational Atomic Energy Reconstractionand Development ICA IntemationalCo-operative Alliance ICAP InstitutoCentroamericano de of Jurists ICRC IntemationalCommittee of Association IDB Interamerican Development 1991/92:100 Bil. Utvidgadestrakturanpassnings-faciliteten Livsmedelshjälpskonventionen FN:slivsmedels- och jordbraksorganisation Intemationellakooperativa akiansen () 30 1991/92. 1991/92:100Bil. on Drought and Development Import Promotion Oflfice for förmänskliga rättigheter för miljö och utveckling Intemationella arbetsorganisationenIntemationella valutafonden Interaationella sjöfartsorganisationenImportkontoret för u-landsprodukter förföretagsledaratbildning Interaationella Narkotika-kontrollstyrelsen Interaationella forsknings- och utbildningsinstitutetför kvinnors utveckling Prop.1991/92:100 Bil. Intemational Union for the Conservation of Nature and Multilateralaorganet för investeringsgarantier Det nordiska jordbraksprogrammet förMozambique NordiskaInvesteringsbanken förekonomiskt samarbete och utveckling FN:s katastrofkontor för Pingstmissionensu-landshjälp Konferensen för samordnad utvecklingi södra för u-landsforskning Kommissionenför transporter och kommunikationeri södra dragningsrätter AB Svenskahandikapporganisationernas interaationella biståndsstiftelse för intemationell utveckling 1991/92:100 Bil. of Assistance SWAPO South West People's Science and Technology for United Nations Commission for Oflfice of the United Nations United Nation Educational, United Nations Chkdren's Fonden för industriekt samarbete med FN:scenter för vetenskap och teknologi för utveckling för handel och utveckling utbildning,vetenskap och FN:sfond för kontroll av 1991/92:100 Bil. /National Union for the Oflfice of the Coordination for United Nations (Humanitarian and United Nations Relief and Refugees in the Near East ZAPU ZimbabweAfrican Peoples Union för den intellektuella äganderätten Interaationekasjöfartsuniversitetet Förteckning över lönade utlandsmyndigheter samtackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna per . Prop.1991/92:100 Bil. (sidoackrediteringsorterinom parentes) (, , ) () AddisAbeba (, ) () (, , ) (Bridgetovm, ) () (SanSalvador, Teguclgalpa) Heliga Stolen (SanMarino, ) HelsingforsIslamabad ()()('*) KualaLumpur (AbuDhabi, , Manarna) (,) LondonLuanda (,) ManilaMaputo ()() (, , ) () () Ra bat (,Såna) (BandarSeri Begawan) SofiaTallinn 1991/92: 100 (*) (, Nuku'alofa, ) gji a () beskickningen förestås av en t. f. charged"affaires ()beskickningen är eller koraner tills vidareatt vara obemannad (*)beskickningen koraner att /93 och ersättas av honorärkonsulat ständiga representationvid Förenta nationema i Sverigesständiga delegation vid de intemationella organisationema i delegation och utveckling () i Sverigesdelegation vid de Europeiska Gemenskaperaa (EG) i Sverigesdelegation vid i Sverigesdelegation vid de militära förhandlingama inom ramen för konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) iWien a)Generalkonsulat b) Konsulat (*) Omvandlas tillhonorärkonsulat /93 Stockholmsbaseradeambassadörer Prop.1991/92:100 De fyra sändebuden har följandeackrediteringar: 1.Bamako (), (), (Republiken ), (), (),(), () och (). 2.Belmopan (), (), (), (), Paramäribo(), (), () och 's (). 3.Antananarivo (),(), (Como-reraa). () ochVictoria (Seychekeraa). 4.Bangui (CentralafrikanskaRepubliken), Brazzaville (), (), Librevike (), () och (Kameran). 1991/92: lOO m. m. , yo>j/aM«5/a ......................... 1 425 327 000 Utlandstjänstemännens representation,reserva tionsanslag ......................................................... ' 20690 000 ¥.\xrsd\Serenser, förslagsanslag................................. 1 000 Honorärkonsuler, yor.s/aMrt.s/a ............................. 14170 000 Särskilda förhandlingar medannan stat eller inom interaationekorganisation, förslagsanslag ............ 58 451 000 Nordiskt samaete,förslagsanslag ............................ 1 783 000 Utredningar m. m., reservationsanslag...................... ......... 13252 000 Officiella besök m. m., förslagsanslag........................ .......... 9693 000 A 9.Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i ut landet m. m. förslagsanslag ....................................... .......... 3635 000 I 547 002 000 Bidrag till vissa intemationella organisationer Förenta nationema, ;&rj/a.yan.y/a................................ 242232 000 ,yori/aja/ij/a............................ 250 000 000 EuToparMet, Jorslagsanslag...................................... 28240 000 ochut veckling (), förslagsanslag ............................. ......... 20000 000 Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA), förslagsanslag ............................................................. 110000 000 B 6.Organisationer för intemationek handel och råva rasamarbete m. m., Jorslagsanslag ........................... .......... 9278 000 Interaationell rkvamlagxing, förslagsanslag .......... 2000 000 Övriga intemationella organisationer m. m.,Jor slagsanslag .................................................................. 3638 000 C. Intemationellt utvecklingssamarbete Bidrag tik intemationella biståndsprogram,reserva tionsanslag .................................................................. 3 566 147 000 Utvecklingssamarbete genom SIDA, reservations anslag ............................................................................ 7 517 000 000 Andra biståndsprogram, reservationsanslag .......... 2 114 500 000 Styrelsen för intemationell utveckling(SIDA), ram anslag ............................................................................ 293 758 000 Styrelsen för u-landsutbildningi ( U-centrum),ramanslag................................................. 23 014 000 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC),Jorslags anslag ............................................................................ 25 405 000 ,Jorslagsanslag ................ ........ 6 013 000 C 8.Beredningen för intemationekt tekniskt-ekono miskt samarbete (BITS), ramanslag........................... 18 745 000 Bidrag till Styrelsen förU-landsutbildning i , Jorslagsanslag .............................................................. ........ 7076 000 C 10 Styrelsen för intemationekt näringslivsbistånd (), förslagsanslag................................. 34 436 000 'l 13 606 094 000 D. Informationom i utlandet m. m. Prop. , reservationsanslag...................... 65 797 000 D 2.Sveriges Riksradios programverksamhet för utlan det, reservationsanslag............................................... 60 809 000 Övrig information om i utlandet,reserva tionsanslag .................................................................. 16 754 000 Kommerskokegium, ramanslag.................................... 51647 000 Exportfrämjande verksamhet,rejervanonia/Ji/a 259 815 000 , täckandeav vissa utgifter förskadeersättningar, yo>i/a5a/M/a ...................... 1 000 Krigsmaterielinspektionen, yo>5/ajan5/ag ............... 100000 Bidrag till stiftelsen m. m. anslag............................................................................. 2250 000 Bidragtik ett reservations anslag ............................................................................ 3000 000 F. Nedmstnings-och säkerhetspolitiska frågor m. m. F 1.Utredningar inom det nedrastnings- och säkerhets politiska området, reservationsanslag....................... 5529 000 Konferensen om säkerhet ochsamarbete i (ESK),Jorslagsanslag.................................................. 10 000 000 Information, studier ochforskning om freds- och reierva/ZoMJfl/w/a 23 982 000 Bidragtill interaationella fredsforsk ningsinstitut (), reservationsanslag .............. 21 310 000 ochnedrastning, Jorslagsanslag .............................. 15 840 000 reservationsanslag 10 028 000 Samarbete med ländema iCentral- och , reservationsanslag....................................................... 994 500 000 G 2.Täckande av eventuella föriuster i anledning av statliga garantier för finansiellt stöd till länder i , Jorslagsanslag................... 1 000 994 501 000 Summa kr. 17 359 847 000 1991/92: lOO 4 Översikt ...................................................................................................... 3 Handelspolitik.............................................................................................. .. 18 Nordiskt samarbete ................................................................................... .. 24 Samarbetet med Central- ochÖsteuropa .............................................. .. 24 Sverige-information ochkulturatbyte....................................................... .. 28 Interaationelltutvecklingssamarbete ..................................................... .. 29 m. m. Utlandstjänstemännensrepresentation ........................................ .. 37 Kursdififerenser .............................................................................. .. 37 Honorärkonsuler .............................................................................. .. 37 Särskilda förhandlingar med annan stat eller inom interaatio nell organisation ............................................................................ .. 38 Nordiskt samarbete ........................................................................ .. 38 Utredningar m.m. ............................................................................. 39 Officiella besök m. m.......................................................................... 39 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m. m. Bidrag till vissa intemationella organisationer Förenta nationema .......................................................................... 41 Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling ()............................................................................................... 44 Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) .................... 45 Organisationer för intemationellhandel och råvarasamarbete Interaationell råvaralagring ............................................................ 48 Övriga interaationella organisationer m. m..................................... ... 49 C. Intemationellt utvecklingssamarbete U-länderaa i världen ...................................................................... 51 - Ekonomisk utveckling i olika delar av u-världen..................... ... 52 - Resurser för utveckling............................................................... 56 Nya krav och föratsättningar för det interaationella samarbetet 62 Ömsesidigtberoende och internationellt samarbete ................ 62 - Från katastrof till utveckling....................................................... 65 - Demokrati och mänskliga rättigheter ...................................... 67 - Miljö och utveckling................................................................... 73 453 - Befolkningsfrågor........................................................................ 75 Prop. - En ny roll Jor FN ......................................................................... 77 Bil. - Kvinnoinriktat bistånd................................................................ ..... 78 - U-lands- och biståndsinformation .......................................... ..... 79 Mottagarländernas ansvar -givarnas stöd ................................ 80